213 



trationsandriugarna. For att undvika den genom dropparne 

 fororsakade kraftiga omroringen hade foredraganden betjanat 

 sig af ett konstgrepp, som narmare beskrefs, och hvarigenom 

 saval den del af losningen, som befann sig i narheten af dropp- 

 elektroden, som den del, som befann sig i narheten af den 

 nndre kvicksilfverytan, kunde forhindras att blanda sig med 

 den ofriga delen af losningen. 



Vid de elektrometriska forsoken bade anvandts en ytterst 

 utspadd kvicksilfverlosning, bvari metallen icke langre med 

 nagot kemiskt reagens kunde pavisas — foljaktligen ej bailer 

 nagra andringar i losningens koncentration. For att med 

 rent kemiska medel kunna pavisa dessa forandringar bade 

 foredraganden anvandt en mycket kraftigt verkande dropp- 

 elektrod. Densamma bestod af ett glasror med inslipad propp 

 af nagra mm. diameter och forsedd med 100 fina ritsor, 

 hvarigenom kvicksiifret utpressades under 5 atmosferers tryck. 

 Detta tryck avagabragtes medelst en cylinder, fylld med fly- 

 tande knlsyra och forsedd med tryckreduceringsventil. Som 

 losning kunde anvandas t. ex. en 0,ooi normal losning af 

 merkuronitrat. En dylik fiirgas af svafvelvate starkt brun 

 och af difenylaminsvafvelsyra, anvandt som reagens pa salpe- 

 tersyrejoner, intensivt bla. Andringar i koncentrationen i 

 narheten af droppelektroden samt i narheten af den undre 

 kvicksilfverytan kunde icke blott pavisas utan afven med 

 hjalp af en kolorimeter kvantitativt bestammas. 



Under foredraget utfordes forsok for att demonstrera 

 dessa koncentrationsandringar. Harigenom har i sjalfva verket 

 for forsta gangen ofvergangen af joner vid en metalls beroring 

 med en losning utan slutande af en strombana pavisats. For- 

 soket lampar sig for forelasningar. 



3fed hjalp af den salunda bekriiftade Nernstska teorien 

 synes man, sasom Nernst for foredraganden framhallit, kunna 

 fa en felfri metod att bestamma enstaka elektromotoriska 

 krafter — en sak af storsta vikt, emedan man darigenom kan 

 bestamma metallernas elektrolytiska losningstryck och salunda 

 fa ett verkligt matt pa den s. k. affiniteten. Losningstrycken 



