224 



afven raknas Gronsanden vid Lellinge* och en grd margel 

 vid Kjerteminde. 



De till Crania fitLerciilata-y.onen horaude bildningarne 

 finnas, dels anstaencle och dels som losa block i stora raassor, 

 i narheten af Kopenhamn och Kjoge. Da bergarterna aro 

 petrografiskt tamligen olika, men faunan likformig, hade fore- 

 draganden gifvit bilduingen namn efter det allmannaste och 

 raest betecknande fossilet. Forutom Crania tuberculata Nilss. 

 finnas i dessa bergarter en anuan art af slaktet, Crcfr. larva 

 v. Hag., Terebratula lens nilss., Ostrea vesicularis Lam. och 

 0. lateralis Nilss., ett stort antal hajtander, manga gemen- 

 samma med de andra till den yngre kritan horande bildnin- 

 garne Dentalium eller SwpularoT, en mangd ekinoderm-rester, 

 samt flera arter Graphnlaria. Utom namnda fossil karakta- 

 riseras dessa bergarter af en del bruna, gliinsaode korn, till 

 formen ovala, 1,5 — 2 mm Kinga, hvilka visade sig besta af 

 fosforsyrad kalk och kolsyrad kalk. Vid mikroskopisk under- 

 sokning visade de oregelbundna partier af kristallinsk kalk- 

 spat i amorf fost'orit, afven funnos i fosforitmassan tydliga 

 rester af organismer, delar af foraminiferskal, spongienalar 

 etc., hvarfore foredraganden tolkade dem som koproliter. 



Hithorande bergarter aro funna i och i narheten af Ko- 

 penhamn : 1) i hamnen vid muddring utanfor Larsens Plads 

 och flerestades i narheten af densamma samt i ostra delen 

 af staden rikligt som losa block, 2) vid Yestre Gasva>rk, 

 3) pa Vesterbro, mellan Yesterbrogade och Garale Kongevej 

 samt 4) vid Vodroffgaard ; samt dessutom i trakteu af Kjoge 

 vid Aashoi och Herfulge. 



1) Bergarten fran Kopenhamns hamn ar en tat och hard 

 kalksten, graspracklig, som bestar nastau uteslutande af fos- 

 silfragment, Craniaskal. hajtander, Dentaliumror och kopro- 

 liter, med storre kalkspatpartier instrodda. Stundom aro fos- 



*) Eeclan 1886 liar v. Koenen i Zeitschrift der deutsch. geol. Gesell- 

 scbaft, sid. 888, anmarkt, att gronsandsbildningen vid Lelliuge vore att 

 sammanstalla med lagren vid Vestre Gasvserk i Kopenhamn och icke 

 tillhorde kritan, en anmarkning, som dock icke blifvit beaktad. 



