231 



bvilken hittills varit kand for att hafva det storsta varia- 

 tionsomradet i Europa. AE nagra ar 1882 iakttagna andmo- 

 raner fraragick, att Sefstromsglaciaren afven fore davarande 

 recessionsskede natt fram till ungefar samma maxi milage som 

 1896. Likartade oscillationsmoraner fran andra glaciarer an- 

 tydde, att Spetsbergsglaciarerna i vara dagar vaxla m ell an 

 vissa bestamda minimi- och maximilagen. Dessa vaxlingar aro 

 tvifvelsutan analoga med de Brticknerska perioderna, ehuru 

 det annu ej kan afgoras, om de till tiden motsvara dessa. Af 

 stort intresse ar emellertid, att pa Spetsbergen bestamda bevis 

 erbollos diirfor, att namnda glaciarvaxlingar ej nagon gaug 

 anda sedan den seuglaciala landbojningens tid kunnat namn- 

 vardt ofverskrida sin nuvarande maximigriins. Strax framfor 

 denna traffades namligen rlerestades utmarkt val bevarade, 

 upplyftade strandvallar, som patagligen aldrig varit ofver- 

 skridna af nagon glaciar. A andra sidan visade de post- 

 glaciala mollnskskal, som rlerestades iakttogos i de recenta 

 moranerna, att landisen sedan deras tid nagot inkraktat pa 

 bafsomradet, om det ocksa synes antagligt, att glaciarerna 

 numera oscillera omkring ett gifvet jamnviktslage. Dessa 

 vaxlingar aro salunda skarpt skilda fran den stora afsmaltning 

 af landismassorna, som intraffade under den seDglaciala tiden. 

 Sarskildt beskrefvos flera sammansatta glaciarer, bvilkas skilda 

 sidogrenar vaxlat i olika grad eller rent af i motsatt led 

 sakerligen beroende af neveomradenas olika form ocb lage. 



Fil. dr H. Berghell ofverlamnade fran deltagarne i den 

 stora geologiska exkursiouen fore naturforskaremotet till exkur- 

 sionens anordnare ocb ledare, professor De Geer, ett album, 

 inneballande deltagarnes portratter, sasom ett uttryck for deras 

 tacksambet ocb erkansla. 



Professor 0. Torell boll foredrag 



Om inlandsisens utbredning. 



Med anledning af foredraget yttrade sig brr De Geer 

 och Reusch. 



