239 



Indsj0ernes hydrologi og Jiydraulislce fcenomener ved 



indsj0erne. 



Dette bar vseret del; storste og va?sentligste afsnit af 

 de limnologiske undersogelser. For at faa rede paa clisse fori 1 old 

 maa man have et noie kjendskab t ; l rjedslagsdistriktet — 

 dettes storrelse og nedborsfordeling. Speciel interesse bar 

 flommene vakt. For at finde rede paa vaudstandsforandrin- 

 gerne i sjoeroe er nu anbragt vandstaadsmerker i mesten 

 alle betydeligere sjoer. 



Sporsmaalet om, bvorvidt middelvandstanden i en sjo 

 er underkastet periodiske variationer bar foreligget for Here 

 sjoers vedkommende. 



Sjoernes regulerende evne paa det nedenforva?rende vas- 

 drag bar vakt en overordentlig stor interesse, og specielle under- 

 sogelser beraf, som vandrnassemaalinger under forskjellig 

 vandstand er paa mange steder drevne efter en stor maalestok. 



Af andre undersogelser, som findes i de senere aars 

 limnologiske arbeider, maa under dette afsnit nrcvnes under- 

 sogelserne af konstante forandringer og beva?gelser i sjoernes 

 nivaa og dyb. Ebbe og nod findes omtalt fra de store cana- 

 diske indsjoer. En betydelig interesse bar voeret knyttet til 

 »seicbes» i sjoerne, og om dette famomen findes nu publiceret 

 iagttagelser fra mange steder. Konstante stromme i sjoerne, 

 ligesom ogsaa bolgerne i sjonivaaet, bar voeret gjenstand for 

 specielle undersogelser. 



Termislce og Idimatologislce unders0gelser red indsj0erne. 



Man bar serier af temperaturmaalinger fra mange bety- 

 delige indsjoer, saavel fra overfladen som fra dybet. Islsog- 

 ningen bar vakt en speciel interesse for mange sjoers ved- 

 kommende. 



Den dybeste indsjo, bvorfra serier af dybtemperaturer 

 haves, er Mjosen i Xorge. Prof. Schjofy bar foretaget tempe- 

 raturmaalinger her og fundet et forholdsvis dybt schickt, hvor 

 temperaturen saavel vinter som sommer var temmelig konstant. 



