262 



roda blad aro i det inre nagot varmare an grona blad. Denna 

 Stahls teori ar emellertid icke tillamplig pa alfvarvaxterna, ty 

 inte far man antaga, att lios samma vaxt skulle finnas bade 

 medel, som nedsatta och som paskynda transpirationen. Ka- 

 gra sarskilda transpirationspaskyndande medel aro bar obe- 

 bofliga. En annan af Stabl framhallen betydelse, som det 

 absorberade varmet kan tankas bafva, ar att paskynda amnes- 

 omsattningen ocb assimilationsprodukternas vandring vid tem- 

 peraturer under optimum. Men det ar svart att inse, hvarfor de 

 pa de soligaste lokaler i Sverige vaxande arterna skulle ha 

 sarskilda inrattningar for en dylik varmeabsorbtion, da de sak- 

 nas hos samma arter pa mindre soliga lokaler. Genternot 

 den invanduingen, att en sadan varmeforhojning under dagen 

 kunde vara nodvandig pa. grund af stark utstralning under 

 natten fran den stora uppna plataytan, sasom Stahl for- 

 slagsvis vill forklara rodbladigheten hos alpina vaxter, kan 

 anforas det af Krasan 1 ) papekade faktum, att kalk i hOg 

 grad ager formaga att absorbera och leda varme. men att ut- 

 stralningen darifran ar obetydlig. Af de hittills framstallda 

 hypoteserna ar darfor onekligen Kerners mest anvandbar vid 

 tolkningen af erytrofyllien pa alfvaret, om an afven harvidlag 

 svarigheter yppa sig. En sadan svarighet ar det af JEngel- 

 mann-) papekade forhallandet, att klorofyllets och erytrofyllets 

 absorbtion i det narmaste aro komplementara, sa att de ljus- 

 stralar, som absorberas af klorofyllet och anvandas vid assi- 

 milationen, genomslappas af erytrofyllet. Fragan om erytro- 

 fyllets betydelse ar salunda annu en oppen fraga. Genom 

 att samla iakttagelser fran olika omraden bidrager man till 

 dess losning :i ). 



1 F. Krasan, L)ie Erdwarme als pflanzengeographisclier Factor. 

 (Engl. bot. Jahrlx 1882). 



2 ) Th. W. Engelmann, Die Farbeu bunter Laubblatter und ihre 

 Bedeutung fur die Zerlegung der Kohlensaure im Lichte (Bot. Zeit- 

 ung 1887 



3 ) Efter foredragets hallaude liar jag tagit del af en 1897 af Rey- 

 nolds Green utgifven afhandling »On the action of light on diastase 

 and its biological significance", som gifvit ett nytt uppslag i erytro- 

 fyllfragan. Namnde fori', har pavisat, att det roda ljuset mest paskyn- 



