307 



for hvilkas inverkan det saledes skyddar nerven och central- 

 organet. Intet kandt faktum strider mot denna uppfattning; 

 det ges intet bevis for, att olika slags fornimmelser kunna 

 utldsas genom samma identiska nervapparat. A andra sidan 

 aterstar i fraga om uppvisandet af de mot de sarskilda for- 

 nimmelserna svarande, centrala nervapparaterna och deras spe- 

 cifika struktur allt, och i fraga om de respektiva periferiska 

 apparaterna det mesta. Det ar val att hoppas, att i framtiden 

 dessa strukturdifferenser skola bli utforskade, och det ar icke 

 heller otankbart, att man ur dem en gang skall kunna for- 

 klara afven skillnaden mellan modaliteter och kvaliteter. Pa 

 ett sadant stadium vore det tydligen likgiltigt, huruvida man 

 lade modaliterna eller organets beskaft'enhet till grund for in- 

 delningen i sinnen: resultatet skulle bli ett och detsamma. 

 Men vi aro mycket laugt ifran en sadan standpunkt, och om 

 det eljest i all forskning ar en god regel att fortskrida fran 

 det kanda till det okanda, synes man vid sinnenas indelning 

 bora utga, fran fomimmelsernas beskaffenhet, om hvilka vi 

 hafva den rikaste och mest omedelbara erfarenhet, och icke 

 fran organens struktur, som ar oss till storsta delen okand. 

 En foljd af den nya principens tillamping ar pataglig: 

 I stallet for vara vanliga fern sinnen maste vi uppstalla ett 

 ganska stort antal, hvilket sakerligen alltjamt (liksom ele- 

 mentens inom kemien) kommer att okas. En sadan okad dif- 

 ferentiering ar en nodvandig foljd af vetenskapens utveckling 

 och medfor stora fordelar for forskningen. Sammankopplan- 

 det af en mangd heterogena fornimmelser under de gamla 

 foraldrade kategorierna bar daremot redan anstiftat atskillig 

 skada (hvarpa exempel anfordes). Systematiseringen maste 

 emellertid foregas af ett ingaende analyseringsarbete (hvilket 

 i manga fall kan underlattas medels objektiva hjiilpmedel). 

 Afven i rent praktiskt hanseende skulle det nya askad- 

 ningssiittet medfora f goda verkningar. En klinisk undersok- 

 ning blir mangsidigare och mera gifvande, om man har klart 

 for sig, att man t. ex. i stallet for ett kanselsinne har minst 

 fyra att undersoka o. s. v. 



