313 



kroppsstallning, forevisades en teckning, hvaraf denna framgick, 

 och framholl foredraganden med demonstration a lostagna 

 hjass- och nack-ben, att det ej ar fraga om dragning pa huf- 

 vudet i langdriktning ratt bakat, utan om dragning af nack- 

 benet nedat, hvarvid dettas ofre del stjalpes nagot bakat och 

 drager bakre och nedre delarne af hjassbenen med sig. 



Med hansyn till fraga n om hufvudets jamviktslage hos 

 brachycefaler och dolikocefaler och antagandet af olika stark 

 verksamhet hos nackmusklerna for att vid den forra eller 

 den senare typen halla hufvudet uppratt, hade tal. anstalt en 

 serie forsok pa brachy-, meso- och dolikocefalakranier, hvaraf 

 framgick, att ingen namnvard skillnad torde finnas i detta 

 afseende. 



Han ansag otvifvelaktigt, att den dolikocefala hufvud- 

 formen till vasentlig del utbildats genom anstrangande arbete 

 i framatlutad stallning, beroende pa nackmushlernas dragning 

 i nackbenet. 



Allt under det den statislm lagen for brachycefali — 

 Pascals princip — och den dynamiska lagen for dolikocefali 

 — nackmusklernas verksamhet — i stort sedt sakerligen gjort 

 sig gallande hos de skilda folken och klasserna under ofantliga 

 tidrymder, bar emellertid afven ett annat orsaksmoment, eller 

 arftlighetens allmanna statislca Jag i otaliga fall fortplantat 

 en gifven hufvudform, oafsedt ifragavaraude bada lagar, som 

 salunda ej fa anses vara absolut gallande. 



For att finna, huruvida en forlangning af hufvudets 

 bredd- eller langd-diameter kunde iakttagas hos barn vid olika 

 kroppsstallning, skrikning o. s. v., hade tal. konstruerat 

 ett instrument, kalladt kraniodilatometer, som med stor om- 

 sorg och skicklighet tillverkats af urmakaren C. G. Schwe- 

 der (Linderoths urfabrik, Stockholm) och som, fastsatt pa, 

 hufvudet med ett massingsband, medelst en hafstang, forsedd 

 med fin spets, utfor streck a en svartad pappersremsa och 

 otvifvelaktigt lamnar tillforlitliga resultat, da alia kauteler 

 iakttagas. Instrumentet forevisades. 



