360 



mig haraf anledning erinra om, att vi aga tvanne va'gar 

 harfor, iakttagelse och experiment. Bada aro nodvandiga 

 och bada behofvas fortfarande. Experimentet bar faststallt 

 tuberkelstafvens betydelse och lemnat manga upplysningar 

 om dess egenskaper. Iakttagelser vid sjuksangen och i 

 stort hafva gifvit manga af vara viktigaste kunskaper om 

 denna sjukdom, sa t. ex. att den ar mangarig, botlig, 

 mest angriper den hogre aldern, upptrader lindrigast om 

 sommaren och hosten o. s. v. Som vi se af exemplen bar 

 iakttagaren ocksa andra metoder an de statistiska. Detta 

 ar ofta forbisedt, oaktadt iakttagelser ntan siffror aro mycket 

 vanliga i laran om de smittosamma sjnkdomarna. Jag er- 

 inrar harvid om Valiums vackra nndersokningar ofver mass- 

 lingens inkubationsstadinm, bvilket ban faststallde genom 

 iakttagelser utan hjalp af siffror. 



Med. lie. C. E. Bunborg: 



I fraga om smittamnets och dispositionens inbordes for- 

 hallande vore nog riktigast att medgifva, att bada aro af 

 sarskildt stor betydelse for uppkomst af lnngsot, men att 

 diirvidlag gifva dispositionen den vasentliga eller snart sagdt 

 nteslntande skulden var en lara, som, langt ifran bevisad, ej 

 val stamde med vetenskapens nuvarande nppfattning. En 

 dylik lara om dispositionens ofvervaldigande betydelse ledde 

 med nodvandig konsekvens till antagandet af mojligket for 

 astadkommandet af en absolut immunitet mot luugsot, en 

 immunitet, som vetenskapen bittills ej kunnat astadkomma. 

 Daremot hade denna vetenskapliga framstiillning om moj- 

 lighet for smittamnets sa rikliga anhopnirjg, att organismen 

 ej formar skydda sig, stod i praktisk erfarenhet, som visade, 

 att en bostad kunde sa hoggradigt infekteras, att hvarje 

 manniska, som tillrackligt lang tid dar sedan vistades, till 

 slut angreps af lungsot. 



Professor Almqitist: 



Jag antager, att professor Palmberg anser dispositionen 

 sasom ett sine qua non, utan bvilket infektiou ar omojlig. 



