362 



ganget ur iakttagelsen, med forklaringen for fenomenet, da 

 far man nagot hypotetiskt. Vi fa aldrigforvaxla det iakttagna 

 med hypoteser och resonnemang ofver orsaken. 



Gent emot doktor Runborg vill jag framhalla, att flere 

 af de sjukdomar, ban framholl sasom staende pa tuberkulos 

 grund, icke ba stor betydelse for statistiken ofver dodsfall i 

 lungsot. Sa t. ex. pleuriten. De stora siffrorna ofver per- 

 soner doda i lungsot blifva naturllgtvis aldrig exakta, de aro 

 alltid i viss man oriktiga, men detta bindrar icke, att de med 

 noggrann bearbetning kunna ge vissbet ofver manga fragor, 

 sasom dodsfall i olika aldrar ocb mauader och afven om 

 sjukdomens aftagande. Sarskildt ar vart svenska material 

 fran staderna alltsedan 1860 vardt noarerrann uppmarksamhet. 



bb' 



ippi 



Men detta bar blifvit bearbetadt efter mycket olika grander, 

 ocb for att fa materialet jamforligt for de sista 37 areu, 

 maste det anyo bearbetas och darvid dodsattesterna lilggas 

 till grund for bearbetningen. Det har fran Mere hall fram- 

 ballits, att lungsoten skulle vara starkt pa atergang. Detta 

 bar, sa vidt jag vet, icke pavisats med saker metod for na- 

 gon enda svensk stad. 



B 



Med. d:r H. Wetterdal: 



Mot professor Almquists sista yttrande ville jag inlagga 

 min gensaga. Enligt de statistiska uppgifterna for Stockholm 

 under de sista 20 aren bar mortaliteten i lungsot minskats 

 ganska mycket, bvilket mojligen star i samband med den 

 inom manga omraden i hog grad forbattrade hygien inom 

 hufvudstaden, som de senare decennierna haft att uppvisa. 



Professor Ahnqnist: 



Talet om lungsotens aftagaude har uppstatt geuom mindre 

 noggrann bearbetning af dodsattesterna och har afven delvis 

 stodts darpa, att arbeten, som lamnat annat resultat, ej cite- 

 rats. Anforas de sanitara arbetena som bevis for att lung- 

 soten maste hafva aftagit, far man latt en circulus vitiosus. 



