372 



lemnas forklaringen, hvarfor det just gar till pa detta satt. 

 Vi hafva alltsa i skolan sjaif ett vigtigt material for en 

 praktisk undervisnirjg i hygien, hvarigenom eleverna bibringas 

 en mangd nyttiga detaljer. De bora bel'rias fran onyttiga 

 abstraktioner, sadana som de fatt till lifs i Here kalsolaror. 



Med. doktor H. Wetterdal: 



I likhet med inledaren kan jag icke annat an pa det 

 lifligaste onska, att vi kunde forskaffa de bredare samhalls- 

 lagren en kunskap i hygien, men i likhet med en foregaende 

 talare maste afven jag stalla mig synnerligen pessimisstisk 

 gent emot mojligheten att bibriuga dessa begrepp at personer, 

 som icke hafva en naturvetenskaplig askadning eller som 

 icke aro invanda i en naturvetenskaplig tankegang. — Att 

 gifva dem en del mer eller mindre detaljerade foreskrifter 

 om huru ett hem skall skotas o. d., later sig nog mycket 

 val gora, men detta kau val icke i egentlig mening kallas 

 undervisning i hygien och bor val icke heller belaggas med 

 ett sa vidtomfattande namn. 



For egen del bar jag haft nagon erfarenhet om hvad 

 det vill saga att undervisa personer i hygien, hvilka dock 

 tillhora de bildade klasserna, men som icke aga en natur- 

 vetenskaplig askadning, och jag bar sett, huru svart det ot'ta 

 for dem varit att fatta och verkligen tillegna sig afven ganska 

 enkla saker, som delgifvits dem. Premisserna for att kunna 

 gora riktiga slutledningar fattas dem oftast, och mycket blir 

 for dem ej sallan endast minneslaxor, hvilka nog latt kunna 

 inlaras, men hvars innebord aldrig kan blifva fullt klar, hvar- 

 for de ock ofta latt glommas. 



Att en undervisning i hygien i vara folkskolor skall 

 kunna utratta nagot namnvardt, da sakerligen endast en eller 

 kanske blott en half undervisningstimme i veckan hartill 

 skulle kunna anslas inom skolans hogsta afdelning, det tror 

 jag icke gerna ar mojligt. Att verka for att i skolorna fa 

 infordt ett nytt liiroamne, ar nagot som jag tror vi bora afsta 

 fran, da vi . kanna de stora pensa, som for narvarande aro 



