403 



Vid Oscarsterassens trappa helsades motesdeltagarne val- 

 komna a d:r Artur Hazelius', upphofsmannens och styresmannens 

 for Nordiska museet och Skansen, vagnar, af generalsekretera- 

 ren prof. S. Jolin. 



Tva officiella tal h5llos. Det forsta, halsningstalet, holls 

 a, d:r A. Hazelius' vagnar af professor 0. Montelius. Hans tal 

 var af ungefar foljande innehall : 



Da. skandinaviska naturforskare senast voro samlade har i 

 Stockholm, fanns Nordiska museet, men Skansen var da annu ej 

 grundlagd. Genom denna anlaggning har d:r Hazelius velat bi- 

 bringa en allmannare och djupare kannedom om vara forfaders lif 

 och vanor pa, en tid, da enkelheten var betydligt storre an nu. 

 Vi fa salunda har med egna ogon ofvertyga oss om, huru man 

 da bodde i jordkulor och kolarekojor, men ocksa hur en stor- 

 bonde kunde ha det i sitt hem. Skansens uppgift ar att visa 

 icke blott vart folks hvardagslif under arbete och forsakelse, 

 utan afven under dess hogtidsstunder, da de lyssnade till kantelens 

 toner, och da ungdomen tradde dansen i Nordens fagra natur, 

 sa. skon, fastan sa, nara polen. 



Ett af Skansens fornamsta syften ar ock att gifva en bild 

 af Sverige fran den tid, da, vi grepo in i handelserna i Europa. 

 Det ar ratt att varna om sadana minnen, men vi fa ej lefva 

 endast pa, dem, utan bora se till, att Sveriges namn afven i 

 framtiden »iiradt fl} r ger ofver jorden». Numera finnas ocksa 

 andra fait an krigarens, pa hvilka ara at fosterlandet kan vin- 

 nas. Vi aro visserligen ett for litet folk att nu gora nagra 

 erofringar, men vi aro tillrackligt manga att forsvara var frihet. 

 Och vi ha ocksa, armar nog att skorda lagrar pa, den fredliga 

 odlingens fait. Dar skola vi numera soka var ara. 



Skansen ar byggd pa, tanken om de skandinaviska folkens 

 enhet. Vi tala ju samma sprak och vi forsta hvarandra godt. 

 Halla vi tillsammans, skola vi darfor ock kunna utratta stordad 

 pa, den fredliga odlingens fait. Men det ar ej nog med att 

 vi betrakta hvarandra fran en norsk eller en svensk dal, ty pa 

 sa, nara hall skymmes latt enheten undan for detaljerna. Vill 

 man ratt se likheten mellan Nordens folk, skall man iakttaga 

 dem pa, nagot af stand, fran Rom eller fran staden vid Seinen, 

 da, olikheterna forsvinna och det gemensamma framstar tydligt. 

 Stora saker ha vi onekligen uppnatt pa, det industriella omra- 

 det, men med enigt samarbete ar det att hoppas, att vi skola 

 utratta icke mindre storverk pa det rent andliga omradet, och 

 med denna forhoppning ber jjag eder alia instamma i ett » hell » 



