407 



Alticl Botanikens Mam I 



Plantegiften kende kan; 



derfor trostig uden Gysen 



vi Gemysen 



nyde kan. 



Lad saa en Chemiker prove, om Vinen 



er fra Frankrig eller Rhinen, 



det gor lian paa Stand. 



Da hvert Medlem er honnet, 



faar en Fhysiker det let 



ved att passe paa. om Knsegten 



Ligeviegten 



holder ret. 



Pakeontologens Vej 



kan vi icke folge. nej. 



al forstenet Mad vi vrager, 



gamle Kager, 



Old-Postei. 



Vi Hydrographen ej heller kan skatte, 



han vil sagtens kunne fatte, 



Vand vi drikker ej. 



Det, som holder bedst, jeg tror, 



os i Videnskabens Spor, 



er de skonne. sedle Kvinder, 



som vi finder 



ved vort Bord. 



Rontgen ved sin store Daad 



har end ikke Kvinden naaet: 



for i Hjsertet ind at trienge 



hun alt lsenge 



vidste Raad. 



Se, hvor hun telegrapherer fbrnojet. 



og det g0r hun blot med ()jet 



ganske uden Traad. — 



Harefter talade prof. A. Palmberg fran Helsingfors, framhal- 

 laude den skandinaviska och sarskildt svenska uaturforsknin- 

 gens betydelse — darvid under lifligt bifall speciellt hanvandande 

 sig till prof. Key — samt framforde finnarnes tacksamhet for 

 visad gastfrihet vid de forutvarande naturforskaremotena, 

 hvilken han hoppades, att de nagon gang skulle kunna ater- 

 galda. 



Efter frukostmiddagens slut serverades a ofre verandan 

 kaffe och likorer; dar utvecklade sig ett animeradt samkvain, 

 som dock pa grund af tidens knapphet maste blifva belt kort. 

 Stadskemiker L. Svhmelck holl ett kvickt och af stormande 

 munterhet ofta afbrutet tal for det »skona, forforiska och — 

 farliga Stockholm ». Lika stor munterhet vackte med. lie. Knut 



