86 



Men det er let at overtyde sig om, at den vir- 

 kelige Arbeidsmaengde maa have vaeret beliggende mel- 

 lem 73,71 2,000 U! og 69,068,000 U\ hvis den hele 

 Cylinderen tilfbrte Maengde Vand er tilkommet i Form 

 af Damp. Saaledes antager jeg at Theorien ogsaa her 

 har viist sis; risti^. Wiksteeds Fors6°; ere imidlertid 



O tJ CD «-J 



udforte med en meget stor Noiagtighed og ere derfor 

 saerdeles paalidelige; men grunden hvorfor Experimen- 

 tet kun gav omtrent f at den beregnede Arbeidsmaeng- 

 de er udentvivl den, at en Deel af de 4,47 H. Yand- 

 dampe, som blev brugt per Stempelslag til Cylinderens 

 Forsyning, har vaeret Yand. Beregne vi hvormegen 

 Damp der maa have v aerie I For at frembringe den ved 

 Forsogene fundne Virkning, saa finde vi 3,295 U., saa 

 at 1,175 U. har vaeret Vand. 



Af alt dette drager jeg folgende Slutning — al- 

 deles modsat den som Wicksteed udleder af sine For- 

 sog — Naar Damprorene imellem Cylinderen og Kjed- 

 len ere li^eeodt construerede for en Maskine af Watt, 

 som for en cornisk Maskine og naar Kjedlerne for 

 begge ere ligegode, saa giver den Wattske Maskine 

 samme «duty» som den corniske, under lige Expansion. 



Man seer fremdeles let, at en Maskines Arbeids- 

 maengde med fuldt Trijk er en Expansionsvirkning af 

 Dampene i Kjedlen og Rorene, men denne Virkning 

 er ikke let at beregne som saadan, fordi Trykket 

 stedse er hoist forskjellig i Kjedlen, Damprorene og i 

 Cylinderen under Damptilstromningen til Cylinderen, 

 medens Formlerne (9) og (1 0) forudsasttte Taetheden 

 af Dampene overalt at vaere den samme. 



Forudsaette vi derimod Damprorene att vaere saa 

 store at Damptrykket i alio Punkter vil vaere lige stort, 

 saa vil naturligviis Virkningen ved fuldt Tryk vaere 

 storre, end naar Dampene indkomme i Cylinderen i en 

 mindre Taethed og med et mindre Tryk, end de have 



