128 



netiska jernmalmer med endast silfver- och koppar- 

 malmer sporadiskt upptradande; och hvad tillgangen af 

 desse maimer, eller den storre och mindre fyndighe- 

 ten i de af naturen skiljda malmbildningarne betraffar, 

 sa har erfarenheten nogsamt besannat, att under det 

 magnetiska jernmalmsbildningen lemnat betydliga eko- 

 nomiska vinster, har deremot den andra eller silfver-, 

 koppar- och blodstensbildningen endast lonat arbets- 

 kostnaderne der, hvarest ett ovanligt silfverrikt mine- 

 ral forekommit, t. ex. aftonit vid Gardsjon i Werm- 

 skogs socken, (fahlerz vid Sladekarr och JNoton i Tosso 

 socken). Sistnamnde ofordelaktiga ekonomiska forhal- 

 lande har sin grund deruti, att de silfver, koppar och 

 jern innehallande mineralierne ligga allt for spridda 

 i de gangar hvaruti de upptrada, och att dessa gangar, 

 da de hufvudsakligen aro uppfyllda af qvartz eller qvartz 

 och serpentin, lemna en malm som ar utomordentligt 

 svar och kostsam att smalta. 



For Wermels- och Glafsfjordsdaiens gneissbildning 

 ar kornig kalk icke helt och hallet frammande. Den 

 finnes nemligen bilda enstaka lager vid Bodatorp och 

 vid Malsjo i Grums socken. Jag skall har nedan spe- 

 ciellt beskrifva, sa val de ofvan vidrorde malmgangar- 

 ne i Wermels och Glafsfjords trakterna, som dessa 

 kalklager. 



Rorande diluvialflodens (rullstensflodens) framfart 

 genom Wermels- och Glafsfjordsdalen, sa har jag icke 

 verkstaldt nagra matningar af refflorna, emedan jag 

 ofverallt af deras strykning, utan matning (d. v. s. efter 

 ogonmatt), tydligen kunde se att floden atfoljt dalarnes 

 strykning. Nagra jattegrytor fann jag icke. 



Crai'dgjo 



