117 



de utom rorets ofra anda. Na gjordes dermed foljan- 

 de experimenter: 



1:o Med s. k. slatish elektricitet. Hartill begag- 

 nades ett elektroskop med tvenne guldblad, hangande 

 i nedra andan af en isolerad messingstrad , som upp- 

 till slutade med en messingkula. ElektroskSpet lad- 

 dades sa att guldbladen betydligt divergerade, hvarpa" 

 diamanternas yttre sida, den enas efter den andras, 

 sattes i beroring med elektroskopets knopp. Nu vid- 

 rordes med fingret koppartraden, som pa ofvanbeskrif- 

 ne satt stod i ledande forening med diamantens inre 

 sida, hvarvid med a) och b) ingen forandring i guld- 

 bladens stallning formarktes, hvaremot, da c) pa sam- 

 ma satt forsoktes, guldbladen ogonblickligen folio till- 

 sammans. 



2:o Med s. k. galvanisk eller strommande elektri- 

 citet. Ett Groves element., sattes pa behorigt satt i 

 ledande forening med en galvanometer samt med en 

 qvicksilfverkopp vid ena poltraden och ofvannamnde 

 med diamantens ofversida kommunicerande koppartrad 

 vid den andra. Forsoket gjordes nu pa det satt, att 

 diamantens undersida sattes i neimnde qvicksilfverkopp, 

 men icke det ringaste utslag visadt sig pa Galvano- 

 metern med nagondera af diamanterna, ehuru seder- 

 mera visades prof, sa val pa stapelns styrka som Gal- 

 vanometerns stora kanslighet. Forf. tillkannagaf att 

 han kommit till samma resultat med flera Groves 

 elementer. 



Forf. ansag sig all tsa hafva adagalagt , att den 

 svarta diamanten ar en utmarkt god ledare for den 

 s. k. statiska elektriciteten , och deremot hkasom den 

 vanliga diamanten, en utmarkt god isolator for den 

 galvaniska elektriciteten, att tala ett aldre sprak, som 

 dock tydligast uttrycker hvad har menas, intill dess 

 sambandet mellan dessa bada satt hvarpa elektriciteten 



