30 



laengste StrafTeticI vaeret og er endnu udstrakt til flere 

 Aar, hvilken Forskjel for en vaesentlig Deel er begrun- 

 det i det ved Facngselsdisciplinen tilsigtede Endemaal, 

 hvorom mere senere. — Dersom denne Qvaestion an- 

 gaaende den laengste Straffetid opstilles isoleret, hvilket 

 ret ofte bar vaeret gjort med denne som med andre 

 Qv^estioner vedkommende Faengselssystemernes Anven- 

 delighed, vil rimeligviis Besvarelsen ifolge Erfaring 

 falde derhen ud , at Tiden endog under det separate 

 System kan i Regelen udstraekkes temmelig langt, naar 

 den behorige Omsigt anvendes; idetmindste tyder en 

 af Pentonville's Capellan, Dr. Burt, opgjort Statistik 

 paa, at saavel Legems- og Sindssvgdomme som Mor- 

 talitet aftage i lige Forhold med det laengere Ophold 

 i Faengslet, ligesom Amerikas Erfaring bar viist.aten 

 laengere StralFetid — og dette naturligviis endnu mere 

 i de congregate end i de separate Cellefaengsler. — 

 er forenelig med Sundhedens Bevarelse. Men dette 

 beviser formeentlig ikke andet, end at Fanner ligesom 

 andre Personer godt kunne vaenne sig til et vist Le- 

 vesaet, naar dette, saaledes som Tilfaeldet er i velindret- 

 tede Faengslcr, ikke kan kaldes usundt; og at saavel 

 Sygelighed som Dodelighed er storre i den forsteTid, 

 er let forklarligt, da de i Forveien svage eller til Syg- 

 dom disponerede Fanger ville angribes og tildeels doe 

 i et staerkere Forhold i den forste Tid , hvilken desu- 

 den ifolge Tingens Natur falder tungest for dem at 



CO O 



baere. — Hovedsporgsmaalet, naar der skal dommes 

 ora disse Faengslers Hensigtsmaesighed som Straffaengs- 

 ler for laengere Tidsrum, er dog efter min Formening 

 langtfra ikke afgjort med den ligefremme Besvarelse 

 af: hvorlaenge dette eller hiint System kan udholdes, 

 men hvorlasnce StralTetiden kan forlaenges under sta- 

 dige Reformat ionsbestraebelser med Haab om at sende 

 forbedrede og til samme Tid saa aands- og legems- 



