419 



Slutligen forevisadc Professor A. Retzius en del 

 af den rika samling af kranier, soin Carolinska Insti- 

 tutet besitter, fornamligast for alt adagalagga den tem- 

 meligen skarpa formskilnaden emellan turaniska och 

 iraniska folkslag, afvensom att efter craniernas form 

 de slaviska folken, lika med de finska, lillhora turani- 

 erna. Uti den diskussion, hvartill atskilhga af dessa 

 foredrag och meddelanden gafvo anledning, deltogo dess- 

 utom Hrr Etats-Radet Forchha mmer, Frofessorerne 

 Nilsson och Boeck, Riksantiqvarien Hildebrand, 

 Inspektor Worsaae, ml fl. 



Thorsdagen den 17 Juli. 



Sektionen sammantradde a nvo uti Kongl. Vitter- 

 hets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens museum. 



Sammankomsten upptogs hufvudsakligen af ett fo- 

 redrag af Riksantiqvarien Hildebrand om de under- 

 sokningar, som pa Kongl Vitterhets-Akademiens for- 

 anstaltande blifvit anstallda pa Bjorkenas (vid Calmar) 

 i andanuil att profva den af Hr Wieselgren m. fl. 

 antagna hypothesen, att man pa detta stalle hade att 

 soka lemningarne af det gamla Birca. En mangd fynd 

 fran grafningarna pa stallet forevisades, bestaende af 

 lemningar af briinda plankor, ben af slagldjur, hastskor 

 af modern form, stycken af lerkarl med glasering, stora 

 spikar och andra jernsaker, glasbitar m. m. Deremot 

 hade inga fynd blifvit gjorda, som med sakerhet kunde 

 anses harstamma fran den hedniska tiHen. Talaren sam- 

 manstallde detta resultat af grafningarna med den kan- 

 nedom man af gamla handlingar har derom, att under 

 Gustaf I:s och Erik XIV:s tid ett skeppsvarf funnits 

 pS Bjorkenas (Birkenass), och ledde sig till den slut- 

 satsen, att de funna lemningarne icke voro aldre an 

 fran den tid, da varfvet der varit anlagdt, och att 



