87 



i Kjedlen. Abstrabere vi dernaest fra Dampudviklin- 

 gen, saa vil det vaere let, ved Hjaelp af Kjedlens og 

 Damprorenes Damprum og af den Maengde Damp, som 

 Cylinderne bruge per Stempelslag, at beregne i hvilket 

 Punkt af Stempelslaget, at Dampene skulle afskjaeres, 

 saavelsom Temperaturen af Dampene i dette Punkt, 

 samt Virkningen af Dampmaskinen, baade ved Expan- 

 sionen i Kjedlen og ved Expansionen i Cylinderen. 

 For tre af Wicksteeds Forsog har jeg sammenlfgnet 

 Arbeidsmaengden ved fuldt Tryk med det Arbeide, 

 som Maskinerne vilde have udfort, hvis Damprorene 

 havde vaeret store nok, og jeg fandt folgende Resultater: 

 Maskinerne gave 



respective: 52899000 a', 50299000 '«', 49923000 a' 

 medens de vilde 



have givet: 70175000 U!, 67440000 U } 60811000 a', 

 hvis Rorene havde vaeret store nok og Dampen istedet 

 for at blive afskaaret da Damprummet var respective: 



228 cbf -— 127 cbf — 117 cbf 

 var bleven afskaaren ved 144 cbf — 54 cbf — 106 cbf 



Men jeg taenker den Sag er klar af sig selv, at 

 ligesom den mechaniske Arbeidsmaengde, som udfores 

 ved Dampens Expansion i Cylinderen er et yEqvivalent 

 for den Varmemaengde, som Dampen taber under Ex- 

 pansionen, saa er ogsaa x<\rbeidsmaengden, som frem- 

 bringes ved Dampens Expansion i Kjedlen et ^Eqviva- 

 lent for den Varmemaengde, som tabes under denne 

 Expansion; men her er den vaesentlige Forskjel, at for 

 det Arbeide, som udfores ved Dampens Expansion i 

 Kjedlen, tabes kun en dermed aeqvivalent Maengde af 

 Yarme, imedens at den hele Maengde Varme, som 

 gaaer til Cylinderen med Dampen, bliver tabt alene 

 for at erholde den Arbeidsmaengde, som udfores ved 

 Dampens Expansion i Cylinderen. 



