69 



staaer nogen Forskjellighed efter Stedforholdene, kan 

 man overbevise sig om ved Sammenligning af vore Ta- 

 beller med dem fra andre Lande, der blandt andre 

 Steder findes i »Annales d'hygiene publique et de me- 

 decine legale)). — En almindelig Sygelighedslov efter 

 Aarstiderne for storre eller mindre Landstraekninger 

 vil, efter Forarbeiderne dertil at domme, vistnok paa 

 forskjellige Steder om en ikke lang Tid vorde funden 

 (jeg laenker her ikke paa Loven for en enkelt Sygdom: 

 som f. Ex. Koldfeber alene). Hvad hidtil derom vides, 

 forekommer mig at vsere saa fragmentarisk, og tildels 

 saa indbyrdes modsigende. at jeg ikke troer at burde 

 paa dette Sted opholde mig derved. Ikkun den ene 

 Bemaerkning maa her finde sin Plads, at de hidtil 

 gjorte Undersogelser tale imod, at Sygeligheden og D6- 

 deligheden i de forskjellige Aarstider lobe ganske pa- 

 ralelt med hinanden, hvad man jo a priori vilde vsere 

 tilboielig til at antage. 



Hvad vi vide om det geographiske Clima's Betyd- 

 ning for Livsvarigheden og Sundhedsbevarelsen er om- 

 trent folgende. Den tempererede Zone er den, i hvil- 

 ken efter de hidtil gjorte Erfaringer Livsvarigheden i 

 Gjennemsnit er laengst; hvorledes Forholdet er mellem 

 den tropiske og den arktiske Zone indbyrdes, lader 

 sig af Mangel paa tilstraekkelige Oplysninger ikke noie 

 bestemme. Om Sygelighedens Forhold til Dodeligheden 

 gjaslder naturligviis det samme. Men, om det nu end 

 tor antages, at Livets Middelvarighed i den tempere- 

 rede Zone er storst, er det dermed ingenlunde afgjort, 

 at Aarsagen er at soge vaesentligt eller udelukkende i 

 Atmosphasren og de til dens Beskafifenhed med Nod- 

 vendighed knyttede Natur-Forhold. Uden at lurde be- 

 nasgte Indflydelsen af denne Aarsag, ere vi ei i Stand 

 til at bestemme dens Grad noiagtigt, i det et andet 

 Moment, som vi strax noiere skulle betragte, Civilisa- 



