36 



velse af Livsunderhold saa vanskelig, som Tilfaelrlet 

 er i England , men uden Stotte af en opoffrende Vel- 

 villie bos Befolkningen tor Resultatet blive tvivlsomt. 

 Et i Christiania for et Par Aar siden dannet Selskab 

 med der Formaal at soree for losladte Forbrydere vil 

 forhaabentlig virke med Held, men for at dette skal 

 kunne skee tilgavns, udkraeves en storre Deeltagelse 

 fra flere af Landets Dele, end man bidtil har modt. 

 — Yi have ingen Grund til at betvivle, at den sepa- 

 rate Faengselsdisciplin ogsaa hos os vil fortjene den 

 gunstige Dom, som den engelske Committee har afgi- 

 vet nemlig: at den er den blandt de bidtil provede 

 bedst skikkede til at forbedre og afskraekke, men lad 

 os derhos erindre, at hvert Land maa soge at gjore 

 sig Reformen nyttig overensstemmende med dets eien- 

 dommelige Forholde. Vi have intet Deportationssystem 

 at benytte og derfor synes det dobbelt rigtigt i Lighed 

 med Sveriges Foranstaltninger at taenke paa Cellefaengs- 

 ler for Varetaegtsfanger saavelsom for Straffanger med 

 kort Straffetid, forinden vi ofTre storre Summer paa 

 at indrette Faengsler for Forbrydere med lang Straffetid. 



Til Slutning maa jeg endnu bede om Tilladelse 

 til at fremfore et Par Ord om Betvdnineen 02; Ud- 

 straekningen af Samfundets Opoffrelser i den her om- 

 handlede Retning. 



Philantropie er en skjon Ting, men er den varm 

 og eensidig kan den let komme til at gaae videre, 

 end Erfaringen godtgjor Nytten af. Man skal elske 

 sine Medmennesker, men ikke elske til Overmaal, og 

 med Hensvn til Strafloveivnin^en 02; Faan^selsvaesenet, 

 da er det anerkjendt, at de ogsaa maae staae i et 

 vist Forhold til de respective Landes indre Forholde, 

 Civilisation og Saeder. Det er vistnok i Almindelighed 

 rigtigt og humant, at vi, idet vi laegge den afskraek- 

 kende Straf over Forbryderen, tillige for en Deel be- 



