I7i 



Bilogqn B. 



Om Salicinei*iies hloiiitlelar, 



af Biskop Aga rd li. 



Sa snart en vext familj ar vetenskaphgt begri'msad, 

 uppslar problemet att ur fysiologiska grunder forklara 

 blomdelarnes olikhet i ulika genera i afseende pa an- 

 tal och stalinin^. 



Del samma giiller i afseende pa arterne inom 

 sia^tet eller 2enus. 



Dvvvid markes att blomdelarnes bade stallnine 

 och antal aro uti anltig lika uti samma familj och i 

 samma slaste; och att Jet iir endast eenom fvsiolo^iskt 

 besfambara orsaker, som de blifva olika. 



Exempel pa en sadan olikhet lemna Salicinerne. 



Salicinernes familj bestar endast af slagtena Po- 

 pulus och Salix, hvilkas blbmdelar iiro hogst olika. 

 Sa framt de verkligen tillhora samma familj, sa bor 

 denna olikhet kunna forklaras af fvsiolo^iska orsaker. 

 Ett bidrag dor 1 1 1 1 ar denna uppsats amnad att gifva. 



Salix bestar af ett stort antal arter, hvilka aro 

 uti blomdelarnes antal och stallning mycket olika. Af- 

 ven denna olikhet bor fvsioloeiskt kunna forklaras. 



For att kunna eora det, maste nftera allmanna 

 anmarknmgar forutskiekas. 



Hvarje blomdel har en bestamd stall ning till hela 

 vexten; neml. forst till sin narmaste axel, sedermera 

 till de a flags n a re axlarne Hvarje blomma har ett 

 huger och venster, ett framtilt och baktill lika val som 

 hvarje djur. 



T)et ar till dessa i punkter. som hvarje sarskild 

 blomdel bor kunna hanforas, och det iir genom denna 

 bestamning, som hvarje del blir ett visst och sarsktit 

 orean. 



