24 



Fasngselsreformens Historie tor jeg ikke videre 

 opholde mig ved, da den i det Ysesentlige maa anta- 

 ges kjendt af dem, der interessere sig for denne Sag. 

 Efterat man forst for Alvor havde indseet 02: folt Nod- 

 vendigheden af en Forandring i det gamle barbariske 

 System, der ikke havde Fangens Forbedring, men kun 

 en raa Straf til Hensigt, gik man stadig forsogsviis 

 fremad , og det endelige Resultat beraf er, at vi nu, 

 — nasrmest efter Amerikas Exempel, — have 2de 

 generelle Systemer af Stratfaengsler opstillede, nemlig 

 det saakaldte »congregate)) eller Auburns-System, efter 

 hvilket Fangerne arbeide sammen under Taushed om 

 Dagen og sove i saerskilte Celler om Natten; — og 

 det separate- (solitsere) eller saakaldte Philadelphia- 

 System, der giver Fangerne hver sin Gelle at leve i 

 baade Dag og Nat, holder dem straengt til Arbeide, 

 (med Undtagelse af et enkelt Faengsel i England, hvor 

 de Intet bestille) og lader dem nyde religios-moralsk 

 Paavirkning samt anden Underviisning i StrafFetiden. 

 — - I den seneste Tid har man i England foreslaaet 

 en egen Art af Fasngsler med Agerdyrkning til Ho- 

 vedbeskjaeftigelse; men da dette System, — idetmind- 

 ste for voxne StrafFanger, — er uprovet, og vistnok 

 ogsaa formedelst Udgifterne upraktisk, naevnes det blot 

 her i Forbigaaende. 



Aar efter Aar har man onfort Fasn^ler i den hele 

 civiliserede Yerden efter de naevnte nyere Systemer, 

 skjont med storre eller mindre Modificationer i Dis- 

 ciplinen. I England alene haves nu over 11000 Cel- 

 ler, og da min Hensigt er naermest at betragte Ud- 

 viklingen i dette Land og Amerika, hvor Erfaringen i 

 det Store har ledet til de mcest paatagelige Resultater, 

 skal jeg bemaerke, at Undersogelserne i det forste Land 

 ved 2de Leili^heder have vaeret mere omfattende, idet 

 Overhuset i 1835 og Underhuset i 1850 have nedsat 



