1G2 



gel hedder: wbraekker paa 12 Favne», et Exempel godt 

 nok til at forklare Havbolgernes uhyre Kraft og Vold- 

 somhed. 



Vi vilfe nu gjennemg-aae nogle af do Facta, jeg 

 liar ia£>ttaiiet, for at see, hvorvidt disse ville kunne 

 ♦brklares til Fordeel for nogen af de opstillede Theo- 

 ries og jeg vil I'iJrsoge at fremstille disse Exempler 

 saa tro, som muligt uden hensyn til egen Overbeviis- 



Omtrent 2 mnl fra Osterriisocr ved et Sted kal- 

 det »Slrommcn» finder man Frictionsstriber som i Fig. 

 1 fremstillet , oe hvorledes skulde det vaere mulist 

 at forklare disscs Dannelse enten ved Gletscher, svom- 

 mende lis, eller Sefstrom's Rullestecnsflod ? 



Fig. u 2 fremstiller et Partie i samme Omegn omtr. 

 | miil fra den naevnie By ved det saakaldte »Sundet»; 

 her bar man en saagodtsom aldeles lodret Fjeldvaeg, 

 dor lober omtr. i 0. o« V. med et Indsnit fra Y til 

 Z, som sees efter Lmien ab. Her maa bemaerkes, at 

 denne Fjeldvaeg hovedsagelig i sin Udstraekning folger 

 det store omtr. 1 miil lance, os; forbi Gaarden Roed 

 sig endnu meget laengere mod V. straekkende Fjord- og 

 Dal-lob; altsaa kan man neppe paa anden Maade taenke 

 sig de paa denne Fjeldvaeg forhaandenvaerende Stnber 

 dannede, end ved Havsbolgernes Virkning ind mod 

 Kvslen. 



Et noget lignende Forhold, som ei hellere er det 

 eneste, jeg liar lagltaget, forekommer paa en langt an- 

 den Localitet — for ei at tage mine Exempler ene 

 og allene fra samme Egn — nemlig paa S. 0. Siden 

 af »Askhoimen», en Oe ved Drobak, hvis Strandbred 

 her lober omtr. parallel! med Ghristiania-Fjordens Lob; 

 her Grides, som Fig. .3 viser, en Kloft i Fjeldet af 

 henved \2 Fods Hbide, hvis videste Aabnine er mod 

 S., d. v. s: mod del aabne Hav, og her finder man paa 



