201 



bildade genom Billingens orubbliga Trapplagers utskju- 

 tande horn och ingaende urskarningar, ursvarfvades 

 alia dessa otaliga nastan cirkelrunda dalar like ofantliga 

 Jattegrylor af nagra hundra alnars tvarlinie — och 

 dessa manga sma sjoar med ofta braddjupa strander, 

 hvilka utgora ett sammanhangande bake, egendomligt 

 for den namnda trakten och maktigast framtradande 

 just nedanfor oppningarna af Billingens tvardal. 



Dessa antaganden och denna pa dem grundade 

 geologiska spekulation ma vara rigtiga eller icke — man 

 far dock harigenom ett svar pa den undrande fragan 

 om uppkomsten af Walle harads hundradetals sjoar 

 (enligt uppgift ofver 130 namngifna, utom manga namn- 

 losa, innefattade under kollektiv namn, ss. »Nordangs- 

 sj6arne,» wOkulls-sjoarne)) o. s. v.), hvilkas ovanliga 

 mangd pa ett betecknande satt af allmogen antages 

 lika med dagarnes antal i aret. 



Man skulle viinta att vid eller kring dessa sjoar, 

 sasom belagna i jemnhojd med Alunskilfer-lagrets un- 

 dre yta i Billingen, atminstone nagorstades fa trafFa 

 Sandsten, men man soker den forgafves i fast klyft. 

 »Rullstensflodens» och dess hvirflars valdsamhet har 

 varit sa stor, att i denna trakt ej blott de losare halle- 

 arterna, LerskifTern, Kalkstenen och Alunskiffern, blif- 

 vit sonderbrutna och sammanblandade, utan till och 

 med den fastare Sandstenen sondermald, och man fin- 

 ner denna numera blott i tallosa, rundslipade fragmen- 

 ter, s. k. »Klappersten,» bokstafligen sallad ofver ak- 

 rarne inom Skarfs, Eggbys och Oglundas socknar, hvil- 

 ka utgora nordliga delen af ifragavarande sjorika bake. 

 — Emellan de talrika sjoarna utgoras ramarkena dels 

 af smala, laga landtungor, dels af hogre asar, bestaende 

 belt tydligt af blandade lemningar efter de nyssnamnda 

 fyra forstorda lagren. 



