385 



Ligesaa vist, som en Armees materielle Tilvaere 

 for en stor Deel er afhaengig af en hensigtsmaessig 

 Ordning af hvad der henhorer til dens Sundhedsvae- 

 sen, saa vanskeligt er det at udfinde de til alle For- 

 hold passende Bestaemmelser for Militair-Medicinal-Vae- 

 senets Bestyrelse, samt for Qvantiteten og Qvaliteten 

 af de Elementer, bvoraf dette bor sammensaettes, naar 

 man paa den ene Side vil undgaae unodvendige eller 

 overdrivne Bekostninger i Fredstid, og paa den anden 

 Side vil sikkre sig for iMangel af det fornodne Perso- 

 nel og Materiel i Krigstid. Den i Begyndelsen af dette 

 Aarhundrede almindelige europaeiske Krigs Historie har 

 godtgjort, hvormeget de krigsforende Magters Mediei- 

 nalvaesen lod tilbage at onske og i de paafolgende 34 

 Fredsaar, ere Acterne om denne Sag Iangt fra at vaere 

 sluttede. Naar man derfor i de Aar som gik forud 

 for Explosionen i 1848 har hort jaevnlige Klager over 

 Medicinalforholdene i den danske Armee, da er det 

 ingenlunde denne alene, hvori Trang til Reformer er 

 bleven folt, det samme har vaeret Tilfaeldet saavel i 

 de fleste tydske Stater som i Frankrig. (Vide Etudes 

 sur le service de sante militaire par Begin. Paris 

 1849). I Belgien blev for 5 a 6 Aar siden fort vid- 

 loftige Forhandlinger om denne Gjenstand; i Sverrig 

 er indfort eller dog foreslaaet en nye Organisation, men 

 kun af Feltmedicinalvaesenet; i Norge udkom, som be- 

 kjendt, i 1847 et Udkast til en nye Medicinal Lov- 

 givning, men som kun angaaer det civile; mod Ord- 

 ningen af det militaire Medicinalvaesen har der frem- 

 budt sig saa betydelige Vanskeligheder, at dette til- 

 deels er udsat i en ubestemt Fremtid. 



Med Hensyn til Omsorg for Armeens Medicinal- 

 vaesen har Danmark neppe staact lilbage for nogen 



U 2F) 



