150 



de danske Oer, hvor disse Forhold paa en characte- 

 ristisk Maade fremtraede, nemlig Sjselland, idet jeg her 

 maa forbigaae den lovrigt i flere Henseenden saerdeles 

 interessante Detail. 



Folger man denne Oes Kyster fra Kjobenhavn 

 sydefter og derpaa heelt rundt, da synes i Begyndel- 

 sen alle Sanddannelsespartier, forsaavidt deres Afsaet- 

 ning ikke er bleven modificeret ved de locale Forhin- 

 dringer, at vaere blevne afsatte af en Havbevaegelse, 

 der er kommen fra Ost men som jo laengere man 

 gaaer mot Syd , antager en staerkere Retning fra Syd- 

 ost. Denne sidste Retning vedligeholder sig ei alene 

 naar man naaer Sja3llands Sydkyst, men den straekker 

 sig ogsaa langt ind i Landed, idet navnlig Barelse — 

 Thystrup og Soro — So ere oprodede ved en fra Syd- 

 ost kommende Stromning af Havet. Vestkystens Sand- 

 dannelsespartier ere derimod endeel forvirrede, men 

 saasnart man kommer Norden for Tisso, robe alle 

 Sanddannelser og de dertil svarende Indskjaeringer, 

 navnlig Kallundborg Fjord og Saltbaek-Bug en fra 

 Nordvest udgaaet Havbevaegelse, der jo mere man kom- 

 mer til Nordkysten antager en nord-sydlig Retning og 

 som paa den nordosthge Kyst gaaer over til en fra 

 Nordost til Sydvest udgaaende Retning. Det alminde- 

 lige Princip, som gjor sig gjaeldende for samtlige Sjael- 

 lands Sanddannelsespartier, synes at vaere, at de Sjael- 

 land omgivende Vande ere under Sanddannelsescata- 

 strophen strommede ind over det fra alle Sider og at 

 Stromningsretningerne og deres Virkninger staae i et 

 omtrentligt Forhold til disse Haves Storrelse. Strom- 

 ningerne synes derfor at have vaeret staerkest fra Syd- 

 ost og Nord og at vaere modtes i en noget boiet Li- 

 nie, der gaaer omtrent fra Holmstrup tvertover Sjael- 

 land til Kjobenhavn. 



