213 



obetydligt antal arter finnas, som forekomma rundt 

 omkring jorden, elier aro, sasom man derfore benamnt 

 dem, circumpolara; sa kan man pa forhand finna, att 

 skiljaktigheterne mellan dessa landernes fauner icke 

 kunna vara sardeles betydliga, och till hufvudsaklig 

 del blott aro en foljd af den olika beskafienheten af 

 landerne. Nar man betraktar faunan i sin helhet inom 

 motsvarande trakter af Skandinavien och Norra Ryss- 

 land, svnes den derfore i del narmaste enahandarmen 

 da man nogare vill reda forhallanderna i detalj, stoter 

 man pa atskillige olikheter saval i anseende till egen- 

 domliga djurarter som i anseende till de gemensammas 

 forbredning. Det ar foretradesvis vid dessa olikheter, 

 som vi hafva att fasta oss. Hiirvid bor jae forst an- 

 marka, att jag icke haft tillfalle att taga kannedom om 

 de entomoloeiska forhallanderna, samt att forbrednin- 

 gen af landt- och sottvattens-molluskerne inom den 

 hogre norden annu ar sa foga kiind, att de knappt 

 kunna tagas med i berakningen. 



Uti forklaringen af de namnda faunistiska ohkhe- 

 terna inga trenne vigtiga momenter, som pa desamma 

 synas hafva utofvat ett betydligt inflytande. Med an- 

 ledning haraf skall jag vid framstallandet af de forra 

 taga de sednare till utgangspunkt. Dessa momenter 

 aro: 1 :o de bada landernas olika beskafFenhet. Skan- 

 dinavien omvexlande med berg, dalar och sjoar; Ryss- 

 land enformigt, jemnt, med skog och trask. 2:o Skan- 

 dinaviens insulara lage, och Rysslands omedelbara sam- 

 manhang med det Sodra Europa, samt slutligen 3:o 

 Rysslands ostliga lage och sammanhang med Siberien. 



Hvad det forsta momentet, eller olikheten uti 

 sjefva landernes beskafienhet betrafTar, sa kunna vi latt 

 finna de deraf harflytande faunistiska skiljaktigheterna. 

 Da man inom den ifra^avarande delen af Ryssland icke 

 stoter pa nagot berg forr, an i grannskapet af Ural, 



