340 



(Kugle- eller Toistumpers, Beenflisers &c.) Tilstedevae- 

 relse i Naerheden af den, dels endelig i den Deels 

 anatomiske Beskallenhed, hvori den har sit Saede. Idet 

 ies nu i Almindeli^hed indrommer en slie Forklarings 

 Gyldighed, maa jeg dog bemaerke, at i de 5 af de 

 naevnte 13 Tilfaelde, i hvilke Udgangsaabningen laegtes 

 sidst, denne laae hoiere end Indgangsaabningen ; i to 

 af disse 5 Tilfaelde kunde Forklaringen sikkert soges 

 i Tilvaerelsen af Toistumper og af Beenfliser i Skud- 

 kanalen naermest Udgangsaabningen, men for de 6vri»e 

 tre maa jeg blive Forklaringen skyldig. 



Vi ville nu kaste et Blik paa Helingens Tidsfor- 

 hold efter Forskjelliglieden af den Legemsdeel, i hvil- 

 ken Saaret har sit Saede. Resullatet af mine Erfarin- 

 ger i denne Henseende er folgende: 



1:o Skudsaar i Brvstkassens vdre blode Dele for- 

 sinkedes ingenlunde i deres Heling ved den Omstaan- 

 dighed, at de fandtes i en Deel, som ved Aandedrast- 

 tet var i stadig Bevsegelse. Deres Helingstid svarede 

 omtrent til den for Skudsaar i Over- og Forarmens 

 blode Dele. 



2:o Middelvarigheden af Helingstiden for Skud- 

 saar i Over- og Forarmens blode Dele var 6 — 7 Uger, 

 for Skudsaar gjennem Laarets blode Dele 7 — 8 Uger, 

 gjennem de blode Dele af Anticrus ogsaa 7 — 8 Uger, 

 dog licit kortere end ved Laarsaarene. Ogsaa denne 

 Erfaring tjener til at vise den ringe Indflydelse (hvis 

 overhovedet nogen finder Sted), som maadelig Bevae- 

 gelse yttrer, i alt Fald i de senere Stadier, paa For- 

 sinkelsen af et Skudsaars LaBgning. Jeg maa nendig 

 bemaerke, at jeg af Hensyn til Almeenbefindedet sta- 

 digt fulgte den Regel, at lade Patienterne med Sa^ir 

 af det naevnte Slags i Laar og Been sidde oppe, og 

 efter Omstaendighederne spadsere lidt omkring, saasnart 

 blot Saarets Beskaffenhed tillad Ophor med Omslag. 



