111 



den Frihed at anbefale, og af hvilket jeg senere stedse 

 har benyttet mig. 



Varmetoningen ved Dannelsen af en Forbindelse 

 X a Y b Z c . . . af dens Bestandelse aX, bY og cZ . . . be- 

 teener jeg saaledes: 



{X\Y\Z%...) 



For Dannelsen af f. Ex. 1 seqv. svovlsuurt Blyilte 

 Pb So* bliver altsaa Varmetoningen udtrykt saaledes: 



(Pb, S,0% 

 i det man betrayer Saltet som dannet af dets Eiemen- 

 ter. Formlen udtrykker saaledes den Male Varmetoning 

 ved Forbindelsens Dannelse. 



Tager man deremot kun Hensyn til en partiel 

 Varmetoning, f. Ex. ved Foreningen af X a Y b med Z% 

 eller af X a med Y b Z\ skrives 



(X a P, Z) og (X\ Y b Z\ 

 i det nemlig Kommaet adskiller de enkelte Bestanddele, 

 og Parenthesen indeslutter det hele Antal Stoffer, som 

 efter Foreningen danne det Hele. Saaledes betegner f. Ex. 



(Pb S,0*) 

 Varmetoningen ved Svovlblyets Iltning til svovlsuurt 

 Blyilte ved fri lit; derimod 



{Pb, SO*) 

 Varmetoningen ved Foreningen af Bly med det hypo- 

 thetske Radikal SO*. Man forstaaer nu ogsaa Form- 

 lerne 



(Pb,S) og (P6.S) 

 af hvilke den forste udtrykker Varmetoningen ved Dan- 

 nelse af svovlsuurt Blyilte af Blyilte og vandfri Svovl- 

 syre; medens Bestandsdelene i den andre Formel ere 

 Blyoverilte og Svovlsyrling. 



Da Varmetoningen ved en Forbindelses Adskil- 

 lelse er lirg og motsat den, som fremtraeder ved dens 

 Dannelse, hvilket jeg andetsteds skal bevise, bliver 

 Varmetoningen ved Adskillelsen af en Forbindelse 



