382 



sig hovedsagelig beroende paa don hernaevnte mid- 

 d el bare Friction emellem de krydsende Blodstrommes 

 Vaegge, vil f. Ex. den temporaire Udvidmng af Ve- 

 nevaeggene strax afgive en forstaerket Rivning fra den 

 modende Arteriepulsatinn og frembringe en staerke- 

 re Lyd — medens omvendt, naar Blodet flyder med 

 Lethed tilba^e, Rivnin^en eller Vibrationen 1 > liver min- 

 dre og Lvden ophorer. Nu er det bekjendt at Ova- 

 rialsvulster eller andre Haevelser undertiden frembrin- 

 ge en fuldstaendig Placentarlyd — men hvorfor ikke 

 altid? Fordi det sandsynligvis beror paa hvor vidt 

 Svulsten er placeret saaledes at den trykker en eller 

 flere storre Vener, hvorved disse udvidcs og derved 

 lettere saettes i en vd^rerende Tdstand af den mo- 

 dende Arteriepulsation. — Omvaendt kan vel ogsaa 

 Tryk paa Arterien frembringe samme Resultat, men 

 Arteriernes Vaegge ere tykkere og staerkere og lade 

 sig ikke saalet compnmere som Venerne. Vi vide 

 at Placentarpulsationen kan ophore ved en Bevaegelse, 

 et forandret J.eie, for et Oieblik endogsaa uden disse 

 Omstaendiiiheder — hvorfor? fordi ved forandrede 

 Leie Trykket ophorer og Girculationen for en Tid fri- 

 gjores. — Der kan saaledes vaere mange Omstaen- 

 digheder, som, Rigtigheden af den her opstelte Theorie 

 forudsat, hos den svangre Kone bidrager til at forstaer- 

 ke Placentarlvden: — saaledes Blaerens Udspaending af 

 Urin , Samling af Excrementer, eller Gas i en Tarm, 

 som er situeret over vedkommende Blodkar — en- 

 dogsaa Motus peristalticus af Tarmen og vilkaarlige eller 

 uvilkaarlige Muskelcontractioner maatte da kunne have 

 Indflydelse. Yttre nu alle disse Tilstandes Tilstedevae- 

 relse eller periodiske Tilbagevenden nogen Indflydelse 

 paa Frembringelsen af Placentarlyden , maa man ind- 

 romme, at denne Lyds Ustadighed i dens Fremtraeden 

 derved lettere forklares. — Min Mening er at den 



