125 



Alia gneissarterna iiro genomdragna med 3dror, 

 af fr&n 1 turns till 1 fots tjocklek lopande paralellt 

 med skiffrigheten, och bestaendc af korniga biandnin- 

 gar emellan farglos eller rod orthoklas, qvartz, litet 

 svart glimmer och stundom litet hornblende. Dessa 

 Sdror, som kunna anses for inlagrade grofkorniga gra- 

 nitgangar, meddela at gneissarterna ett bandartadt ut- 

 seende. Stundom ar den gra gneissen dessutom flam- 

 migt tecknad af rod orthoklas. Grofkorniga roda gra- 

 nitgangar, upptradande i gra och rod gneiss, och fol- 

 jande dels skitFrigheten, dels annorlunda shngrande sig 

 i gneissen, hafva befunnits fora pa flera stallen in- 

 sprangda korn af jernglans och magnetjernmalm, samt 

 blad af molybdenglans. 



Med unclantag af den roda gneissen aro alia gneiss- 

 arterna ganska allmanl vresiga. Af de observationer 

 som jag gjort i alia delar af landet omkring Werme- 

 len och Glafsfjorden ofver strykningen och fallet af 

 gneissen, har jag erhallit sasom resultat, att gneissens 

 allmanna strykning ar N.N.V. — S.S.O., samt medelfallet 

 38° fran horizontalplanet i V.S.V. Hiiraf synes huru 

 noga denna gneissens strykning rattar sig efter dal- 

 strykningen af Wermelen och Glafsfjorden; och om 

 jag tilliigger, att gneissen, enligt observationerna , om- 

 kring Glafsfjorden har storre vestlig afvikning an om- 

 kring Wermelen, sa har man haruti ett ytterligare 

 bevis pa det noggranna sammanhang som ager rum 

 emellan gneissens strykning och dal-strykningen, eme- 

 dan Glafsfjordens dal i sjelfva verket, atminstone i den 

 delen, hvarest jag undersdkt den, har en vestligare 

 afvikning an Wermelsdalen. 



Helt lokalt, och man kan saga tillfalligt, upptrader 

 i den gneissbildning, som bildar bergskorpan omkring 

 Wermelen och Glafsfjorden, och som ar sammansatt af 



