131 



I den medlersta af de bojder hvaruti Gardsjo 

 gAngarne fdrekomma finner man, vid trenne paralellgan- 

 gar, en i ogonen fallande modifikation afdenna princip, 

 bestaende hufvudsakligen deruti, att dessa gangar in- 

 nehalla mycket chlorit, samt fora en fingnistrig till 

 staltat blyglans med endast spar af aftonit, under det 

 att alia andra gangar i Giirdsjon icke fora chlorit (en- 

 dast sporadiskt och i annan aggregationsform) eller 

 nagon tat blyglans, utan bladig blyglans med aftonit i 

 ett vasendtligt forhallande. Dessa gAngar hafva ock 

 den egenheten, att de falla med 52° fran horizontal- 

 planet i soder, under det alia de ofriga Gardsjo gan- 

 garne falla at motsatt vaderstreck eller med 65° — 70° 

 i norr. 



Man har forfoljt Gardsjo gangarne till ett djup af 

 20 famnar, och dervid funnit, att de paralellt med 

 hvarandra fortga pa djupet, utan nagon anmarknings- 

 vard minskning eller okning af fyndigheten, eller na- 

 gon forandring. Gneissen, som atskiljer gangarne i de 

 af mig kallade natverken, ar alltid rod, vanligen af 

 ganska tydlig sedimentar structur; den deremot som 

 begransar dessa, d. v. s. gneissen, som ligger vid yt- 

 tersta gangen af ett sadant natverk, ar bade grA (stun- 

 dom upptagande litet hornblende) och rod. GAngarne 

 aro skiljda fran gneissen genom tunna salband af mork 

 chlorit (de fyndiga qvartzgAngarne aro skarpt begran- 

 sade af den omgifvande ofyndiga serpentin-blandningen). 



Aftoniten och blyglansen aro i allmanhet tem- 

 ligen spridda i qvartzgAngarne; stundom ar dock afto- 

 niten samlad i stora klumpar och tjocka adror. Bly- 

 glansen ar endast i de gangar, i hvilka den forekom- 

 mer staltat, samlad i helrena stycken af nagra fots di- 

 ameter. Zinkblendet, svafvelkisen och kanske afven 

 kopparkisen, hvilka i vasendtlig grad atfolja blyglansen 

 och aftoniten pa qvartzgAngarne, synas, enligt den er- 



