186 



3? B. tenellum. Det sterila stambladet, fastadt 

 straxt under frukten, skaftadt ovat eller rotundo-obovat 

 med en eller 2:ne mer eller mindre djupa inskarnin- 

 gar pa hvardera sidan; flikar och spets trubbiga hela. 



Hab. Bykullen i Sattna socken i Medelpad (C. A. 

 Angstrom). 



Denna form har jas; atminslone tills vidare velat 

 upptaga sasorn skiljd art och den torde vara lika god, 

 som flera andra af ormbunkarnes sa kallade arter, ehuru 

 jag ar bojd tro, att denna ar den form, under hvilken 

 foregaende art visar sig, da den forst uppkommit af 

 sporer; men da jag icke genom odling annu kommit 

 till visshet om denna sak, har jag har velat upptaga 

 den, for att fasta uppmarksamheten vid densamma. 



4. B. matricar ice folium (Breyn.) Syn. Al. Braun 

 in Doll, Rhein. Flor. pag. 24. Lunaria racemosa, raa- 

 tricariae folio Breyn. Cent, plant, pag. 184. t. 94. Mo- 

 ris, hist. III. pag. 594. sect. 14. t. 5. f. 3. Osmunda 

 Lunaria Flor. dan. t. 18 f. 3. Botrych. rutaceum Willd. 

 Spec, plant. 5. pag. 62 excl. syn. Sw. Botr. Lunaria /3 

 rutaceum Fries, Nov. Flor. svec. ed. alt. pag. 289. 

 Botr. Lunaria /3 pinnis divisis Wahl. I. c. pag. 705. 

 Botr. Lunaria £ rutaefolium Roeper, Flor. mecklenb. 1. 

 pag. 111. Stremp. fil. berol. fig. 5 — 8. 



Hab. Sporadiskt i Sverige t. ex. Odensjo i Smaland 

 och i Skane (Fries); Roslagen (P. G. Afzelius). Dess- 

 utom i Tvskland och Norra Frankrike, ins;enstades i 

 ymnighet. 



Denna art skiljer sig fran B. lanceolatum (Gmel.) 

 med ovat sterilt stamblad. bladparenchymet tjockt, smut- 

 sigt gront, bredare och mera trubbiga flikar m. m. 



5. B. Lunaria (L.) 



Var. adiatithi folium Breyn. I. c. pag. 184, fig. 93. 

 Det sterila stambladets pinnae subcordatae, mer eller 

 mindre inskurna eller pinnatifidae. 



