190 



Bilagan D. 



Jemforelse 1 nagra fa drag niellan Billingen* 

 ocli HJmieliulles vegetation, 



af Chir. Cand. 0. Sand a hi. 



Emedan karakteren af en trakts vegetation alltid 

 stAr i nodvandigt samband med samraa orts geologiska 

 forhallanden — oafsedt 6fri2;a pa ves;etationen verkande 

 inflytelser af t. ex. storre vattensamlingar, forherrskan- 

 de vindar. temperatur m. m. — sa ar det mahanda i 

 sin ordning, att i den foljande korta jemforelsen mellan 

 vaxtligheten pa Billingen och pa Kinnekulle ga" ut fran 

 dessa bergs egendomliga formation. 



Det forstnamnda af dem, Billingen, ar belaget un- 

 gefar i midten af Skaraborgs liin i Wester gothland un- 

 der 58° 18"— 30" nordlig polhojd och 31° 24"— 34" 

 ostlig langd, i strackning fran N.N.O. mot S.S.V. till 

 en langd af omkring 3 Sv. mil och omvexlande bredd 

 af i till 1 Sv. mil. Dessa mattbestamningar galla likval 

 endast for sjelfva den ofver det kringliggande slattlan- 

 det uppskjutande hojden, som hufvudsakligen bildas af 

 Trapp och Lerskiffer och till en del af Kalksten; de 

 underlie^ande la°;ren hafva betvdlist storre utstrack- 

 ning. Kinnekulle ligger ungefar 3 mil nordvest Iran 

 Billingen, vid ostra stranden till en vik af sjon We- 

 nern och bar en nastan paronlik omkrets, med breda- 

 ste andan mot norr. Bergets storsta langd ar ungefar 

 1| och bredd £ Sv. mil. Bada bergen hora till sam- 

 ma slags jordbildningar och aro endast obetydligt skilj- 

 da till hojden, i det Billingens trapp-plata ligger 936 

 och Kinnekulles 941 Sv. fot ofver hafsytan *). Hvar- 



*) Enligt Topografiska Corpsens karta ofver Sverige. Bergens 

 hdjd ar annu icke bestamd genom fullt noggranna matnin- 

 gar, hvarfore den uppgifves n§got olika hos olika forfattare. 



