216 



der bjorkar, hvilkas stam hade en half aln i diameter. 

 Afven langre mot norden, mellan Tromso och Hammer- 

 fest, traffas, innanfor de djupt in uti landet gaende fjor- 

 darna, barrskog *). Vid kusten af Ryska Lappland, 

 afven vida langre i soder, an Schuretskaja, observera- 

 des inga dylika skogar. Sedd fran fartyget, da vi 

 passerade langs at densamma, visade den sig alldeles 

 kal. Det ar utan tvifvel de fran Ishafvet kommande 

 kalla vindarne, som har undertrycka vegetationen. I 

 de for solen mera undangomda klyftorna syntes har 

 oeksa snon stracka sig anda ned till hafvet, oaktadt 

 midt under den varmaste arstiden. Vid vestra kusten, 

 atminstone i det yttre hafsbandet, syntes deremot sno- 

 eransen belasen ^anska ho^t ofver hafvet, efter utse- 

 endet merendels 2 — 3,000 fol. L. v. Buch antager 

 den till omkrins; 4,000' ofver hafvet. 



Da vid passagen af Nord-Kap formarktes en tyd- 

 lig skilnad i temperaturen pa oslra och vestra sidan 

 om denna udde, i det den pa forstnamnde sidan var 

 vida la°;re, sa syntes det deri^enom sannolikt, alt norr- 

 ska liloral-faunan oster om Nord-Kap i det narmaste 

 ofverensstammer med densamma vid Ryska Lappland. 

 Denna sannohkhet bestyrkes afven deraf, att annu vid 

 Nowaja Semlja, litoral-faunan, atminstone i malacologiskt 

 hanseende, enligt Middendorff, fullkomligt ofverensstam- 

 mer med densamma vid Gronland, och en dylik 6f- 

 verensstammelse till vasendtlig del forefinnes mellan 

 den sednare och den vid Norrska Finmarken. Till 

 skiljaktigheten mellan litoral-faunan vid Ryska Lapp- 

 land och den vid vestra kusten af Norrige bidrager 

 utan tvifvel i betydlig man afven den omstandigheten , 

 att den hafsstrom. som fran soder eller sydvest strac- 

 ker sig langs norrska kusten, och enligt Prof. S. Lo- 



*) Se Prof. Kielhaus resa i Ost- och Vesl-Finmarken p. 172. 



