263 



jliigar utga fran storre delen af hela benets yttre sida, 

 till humerus, blifvit delad i tvenne, langt atskilda musk- 

 ier, sa att den ena (coracobrachialis) utgar fran Proc. 

 cor.; den andra (Pectoralis tertius Tied.; Cor. brach. 

 inferior Meek.; Obicalis externus mihi) fran benets basis. 

 Sasom val bekant ar, forsvinner, hos daggdjuren, hela 

 benet, utom blotta Proc. coracoideus, som qvarblifver, 

 fastvuxen vid scapula och gifvande faste at samma 

 muskier som hos amfibier och foglar, nemligen cora- 

 cobrachialis och Vector (»Biceps»). — Subscapularis ar 

 hos foglarna ganska variabel; den far ofta ett caput 

 fran insidan af obex, anda ned fran basis, hvilket un- 

 derstundom ser ut som en alldeles egen muskel (obi- 

 calis internus). 



Pa bakre extremiteten hos foelarna saknas full- 

 komligen Psoas. Iliacus qvarstar ganska liten, helt 

 och hallet vttre. Pectineus fmnes ej. Adductores fe- 

 moris bilda et stort, platt och dubbelt lag. M. gracilis 

 och rectus femoris saknas hos alia foglar (jemf. nedan, 

 m. ambiens). Den muskel, som af Meckel, Owen, 

 Siebold & Stannius m. fl. kallas m. gracilis ar en 

 verklig vastus internus, som dock hos foglarna ar na- 

 got mera skild fran cruralis, an hos daggdjuren, sa 

 att den slutar directe i basis anterior tibiae, och ej i 

 patella; men den borjar pa sjelfva Os femoris. Endast 

 hos strutsarna har den ett caput pelvinum, som torde 

 kunna anses for en antydning af gracilis. Hos de 

 fiesta foglar fmnes en lang muskel, Femoro-caudalis*) 



*) Ehuru aldre Forf. anvandt namnet »coccygeus», sa tror jag 

 dock att namnet »caudalis» har ar rigtigare emedan denna 

 muskel ar mest utmarkt hos de Iangsvansade odlorna, och 

 ar vanlig bland foglarna som hafva tydliga vertebrae can- 

 dales; hvaremot termen »os coccygis» ensamt tillhdrer menni- 

 skans fa och hopvuxna svanskotor, vid hvilka denna muskel 

 saknas. 



