264 



(Femoro-coccygeus D'Alt; Cruro-coccygeus Tied.), fr&n 

 undre delen af sista svanskotan till midtpa" larbenets 

 linea aspera. Denna muskel ar iinnu vida storre hos 

 saurierna, der den utgar fran manga af svanskotorna 

 och utgor bakfotens, eller ofta hela kroppens star- 

 kaste muskel, som ar orsaken dertili, alt dessa djurs 

 bakfbtter, i hvilande stallning, vandas bakat. Hos diigg- 

 djuren saknas den alldeles. Cuvier och Meckel 

 hafva ansett den molsvara Pyriformis, som annars skulle 

 saknas hos foglarna. Imellertid synes denna tydning 

 mindre sannolik derfore, att dijggdjurens Pyriformis 

 ailtid Jigger ofver nervus och vasa ischiadica, med 

 senan framom dessa delar, hvaremot Femorocaudahs 

 ligger bakom och under dem. Annu har jag ej funnit 

 en verklig Pyriformis hos odlorna, men val en friimre, 

 mindre Femoro-caudalis. Hos manga foglar iir Femoro- 

 caudalis sammansatt, sa atL den har en friimre, platt 

 del, som utgar fran os ilii bakom acetabulum, betiickt 

 af Pulsator (Biceps) och sjelf betackande Qvadratus. 

 Den slutar ailtid pa larbenet niist framom senan af 

 den egentliga Femorocaudahs och denned hopviixt. 

 Uenna del iir tydligen en motsvarighet af amfibiernas 

 friimre Femorocaudahs, men ganska foriindrad till fii- 

 stet genom biickenets stora utvidgning hos foglarna. 

 Den kan allenast betraktas sasom ett nastan tillfiilligt 

 bihang till Femorocaudahs, emedan den forekommer 

 sa obestiindigt. Salunda saknas den t. ex. hos Scolo- 

 pax, Tringa, Totanus, Yanellus m. fl., men finnes hos 

 Numenius, Ha3matopus, Recurvirostra o. s. v. — Alia 

 ofriga korta ISrmuskler finnas reguliert hos foglarna, 

 ehuru n^got forandrade till formen , hvilket isynnerhet 

 giiller om Obturator. 



Den utmarktaste af alia egenheter i foglarnas 

 myologi utgores dock af den muskel i bakre extremi- 

 teten , som striicker sig fran backenet (niist framom 



