• 263 



opbevare Naeringsstof for Sierskilte Fornodenheder i Vegetatio- 

 nen. I Frdet, for at nacre den unge Plante; i de knoldagtige 

 Rodder, for at give Knoldens unge Spirer tilstraekkelig Fode; 

 i Palmernes Marv, for at samle Kraft, naar Blomsten skal 

 drives from. Vi kunne endvidere nogenlunde construere den 

 Cyclus, som disse Substantser gjennemlobe ved snart at danne 

 Mcelstof, snart de forskjellige Gummiarter, snart de forskjel- 

 lige Sukkerarter, snart Treestoflet, og unaegtelig er denne Me- 

 tamorphose i Planternes Bestanddele den vigtigste, fordi de 

 derved dannede Stofler udgjore Plantens storste Masse. Forf. 

 antog nu, at andre Kredslob, der gik ud fra andre Sammen- 

 ssetninger og led andre Forandringer, fandt Sted med Hensyn 

 til de harpixagtige Stofler og ban troede at have fundet i Bo- 

 loretinet en Substants, der forholdt sig med Hensyn til denne 

 Cyclus, som Meelstoflet forholder sig til de nylig namite 

 Stofler. 



Naar altsaa Naturen under Sommerens Vegetation af- 

 saelter Boloretin i Naaletrsoernes Blade, saa vil dette ved 

 Foraarets Begyndelse meget let kunne afgive sit bundne Vand 

 og den derved udskilte Terpentinolie kan indlede denne Deel 

 af Vegetations-Processen paa samme Maade, som Meelstoflet 

 ved Frokornets Spiring forvandles til Sukker og foranlediger 

 Vegetationcns Udvikling, der ender dcrmed, at der alter ncd- 

 hvgges Mcelstof i nydanncde Frokorn. 



Forf. bar ikke va?ret heldig i sine Bestra'belscr for at ad- 

 skille Vandct fra Tcrpcntinolien i Bolorctinct. Naar man dcstil- 

 Icrcr Boloretin med vandfri Phosphorsyre, saa decomponcrcs 

 del og der danncs cnipyrcumatiskc Olier. 



Der er endnu tilbagc at anfore, at Boloretin udgjdr en 

 Miscntlig Bestanddcel af L\sekl\n, at denne Forekomst beviser, 

 at Lyseklyn er dannel af Fyrrenaale ; at Boloretin endvidere 

 forekommcr i ringc Msengde i de Oeste af vore almindelige 

 Tdrvearler; at Mulder bar oi»iiaj<'( del samme Stof i Tdnreo 



