324 



saadant i Syden hjemmehorende Traee saa varmt Stand- 

 sted, saa varm Jordbund, overhovedet saa gode Localiteter som 

 muligt; men alt dette strackker endda ikke til, for at naae 

 Maalet, Maaden hvorpaa Trceet aarligt beskjaeres har megen 

 Indflydelse. 



Traeernes Beskjaering kan ikke bero-e paa en praktisk Routine 

 alene. Traeernes Art, Standsted og Udvikling maae bestemme 

 Beskjaeringen. 



Uagtet det sydligere Frankrig naturligt giver Traeerne en 

 laengere Sommer, vel endog maaskee aldrig en Jordbund, der 

 fryser mere end nogle Tommer dybt, have de franske Gart- 

 nere allerede i en meget lang Raekke af Aar fundet det nod- 

 vendigt at beskjaere eet Traee mere end et andet, alt efler 

 Vanskeligheden for Veddet at blive modent. Jo ypperligere 

 Frugten var, jo mere exponerede de de enkelte Dele af Veddet 

 for Lys og Luft for at det bed re kunde modnes. Jo grovere 

 Celler Frugten bestod af, desto mindre blottede de Grenene, 

 men af en anden Grund, nemlig for at Solstraalerne og Luften 

 ikke formeget skulde udtorre Frugten. Saaledes seer man 

 endogsaa, at paa Sydsiden af Sydeuropas Bjergskraenter traek- 

 kes Viinstokkene over horizontale Espaliers for at Solen ikke 

 skal udtorre Druerne. Naar der nu sees hen til, at de fleste 

 af de Frugtsorter, vi skulle dyrke i disse nordligere Lande, ere 

 saadanne, der kraeve den hoist mulige Maengde af Lys og Luft, 

 fremgaaer, synes mig deraf, at det maa blive en Grundregel, 

 at Traeerne hos os ikke maae have nogen tact Top, der hindrer 

 Solens og Lysets umiddelbare Virkning paa Veddet. 



Men foruden den Nodvendighed, at Veddet maa kunne 

 umiddelbart paavirkes af Sol og Luft, er det ogsaa formeent- 

 ligt nodvendigt, at Jordsmonnet opvarmes saameget muligt 

 derved, at Traeets Top ikke haever sig for hoit op over Jord- 

 overfladen. Foruden at den paa en hoi Stamme baarne Top 

 fjerner Solstraalerne, bcvirker Traeet i sig selv vcd sin indre 



