323 



Men (let er i Almindelighed ikke de grovere Frugtsorter, 

 der i Nutid soges og agtes meest i Danmark, og, saavidt min 

 Kundskab straekker sig, heller ikke i det sydligere Sverrig. 

 Det er derimod de finere, sydfranske Frugter, der attraaes. — 

 Dersom det var naturligt, at Beboerne i vore nordligere Lande 

 kunde finde ligesaa passende en Fode og Drik i torret Frugt 

 og Frugtmost som Beboerne af det mellemste og sydlige Eu- 

 ropa, vilde det upaatvivleligt vsere hensigtsmeessigt at udbrede 

 de simplere Frugtsorter, der bedst taale \ort Klima, og iblandt 

 hvilke ofte de til Torring og til Mostpresning bedst skikkede 

 Arter findes, men jeg kan ikke antage, at Productet af vor 

 oeconomiske Traeefrugt er en til meget daglig Brug tilstraek- 

 kelig opvarmende og na?rende Fode for Beboere af saa kjolige 

 og af lang Vinter hjemsogte Lande. Jeg finder det derfor 

 heller ikke rimeligt, at Frugtavlen nogensinde vil komme til 

 at spille en saa betydclig Rolle i de skandinaviske Lande, som 

 den spiller Syden for sammc, endskjondt jeg dog troer den 

 knnde og burde blive betydeligere end den nu er; i Danmark. 

 laves vel i Fyen og nogle andre Steder en Deel Most, men 

 den fortra?nger dog ikke Brugen af Brsendeviin og 01. — Men 

 for at skafle Behageligheder, som nsosten ere blevne Livets 

 Nodvendighed her, bor Frugtavlen udbredes, men derfor er 

 det ogsaa overeensstemmende dermed \igtigt, at netop de 

 iinere og meest velsmagende Frugter indfores. 



Disse ypperligere Frugter erholdes bedst fra det sydlige 

 Frankrig, hvor den lange og varme Sommer er i Stand til at 

 bibringe Traeerne en hoi Grad af Modenhed , hvorved Frugten 

 ucIn ikk-s til hoist Fuldkommenlied i Saftfuldhed og Sodine. 



Det maa mi vaMe fiurtnerens Formaal, naar en saadan 

 redcl Fnmtart skal dvrkes under det hervrerende ugUDStigtM 

 Klima, at ovcrvinde de \anskeliglieder der frembyde si-. 

 >'el maa han bruge al sin Skarpsindighed for at skafTc 



- A 



