30 



forske den Lov (altsaa den Villie), fra hvilken den har sit 

 Udspring — saaledes bestemte mine videnskabelige Studier, at 

 jeg ikke tor maale mig med de store Maend , som gandske 

 henvendte sig til den sandselige Naturforskning, saa troer jeg 

 dog at turde tilskrive mig Kundskaber nok i Naturvidenska- 

 bernes forskiellige Grene, for at fatte densBetydning. Jeg tog 

 ingen Deel i den Polemik, som angreb Naturforskernes eien- 

 dommelige Bestraebelser; jeg har aldrig havt den falske Mening, 

 at Speculationen var i Stand til at erstatte hvad kun dyb 

 Grandskning indenfor Sandselighedens Enemaerker formaaer 

 at skieenke os, ja jeg tor beraabe mig paa, at det Standpunkt, 

 fra hvilket jeg opfatter Talenternes aandige, personlige Betyd- 

 ning — og det danner Fundamentet for alt, hvad jeg kalder 

 sand Speculation — paa det bestemteste bestrider denne Me- 

 ning. Enhver Videnskab har sin egen, eiendommelige Betyd- 

 ning, enhver skal maales med sin Maalestok. Naar vi soge 

 \ed en Sammenligning at bestemme deres Vaerd, naar vi subor- 

 dinere en Videnskab under den anden, saa have vi ingen fattet 

 i dens sande Betydning. 



Men nu opstaaer det Sporgsmaal: om Naturphilosophien, 

 Tydsklands eiendommeligste Product, tor gjore Paastand paa 

 en egen, selvstaendigExistenz som Videnskab? En overfladisk 

 Betragtning af dens Skiaebne synes at laere, at den har tabt 

 sin eiendommelige Betydning. Men denne Paastand er falsk. 

 Endnu beskiaeftige mange Udma3rkede sig med dens Uddan- 

 neise; dens Indflydelse paa Naturforskerne selv, om de end 

 ikke erkjende den, er maegtig; de soge forgjaeves at undgaae 

 den, endskiondt kun faa betragte den som Formaalet for et 

 heelt Livs uafiadelige aandige Anstraengelse. 1 Sandhed, det 

 er umuligl, at den menneskelige Aand kan fortraenge en An- 

 skuelse, der betragter Naturen som en Totalitet. Men denne 

 Anskuelse er ikke altid passiv, den er en aandig og som saa- 

 dan productiv. Vel soger Naturforskeren med Rettc at tilba- 



