ill 



g*r over samme et lidet Slykke af en anden Plade el- 

 ler en liden Bundt af Seneflbre, hvilken er saa tynd, 

 at den for sig depolariserer Lyset med livid Farve, da 

 vil delter KystaLstykke eller denne Fiberbnndt viss 

 sig med en lulmaerket rod Farve, livis nemlig den op- 

 tiske Axe i Pladestykket eller Fibrene efter deres Laeng- 

 derelning er lagt parallel med den foi ste Plades opti- 

 ske Axe — eller de optiske Axers Middellinie. Den 

 tilfoiede dobbeltbryclende Subsfants virker da som en 

 Foi ogelse i den forste Plades Tykkelse. Laegger Man 

 del tilfoiede Pladeslykke saaledes, at dets opliske Axe 

 skjaerer den optiske Axe i den forste Plade, da frem- 

 kommer en Farve, der svarer III en Tykkelse, som 

 udgjor Difl'erentsen af begge enkelte Pladers Tykkelse. 

 Den tilfoiede Plade virker altsaa da formindskende i- 

 stedet for forogende, og saavidt den strsekker sig, frem- 

 slaaer den Farve, der tilhorer en forlioldsviis lyndere 

 Plade, (let vil her vaere en gionlig eller en blaalig. 

 Laegger Man altsaa paa den gule Plade en V-formig 

 b6iet Fibcibundl, da vil den ene halve Deel vise s\g 

 med en tydelig lodlig, den anden med en tydelig gion- 

 lig Faive, og udcn Hensyn til, om Man kan opdage 

 eller bemserke Fibei buiidlens Lamgdeudstrsekning, kan 

 Man med den stoisfe Sikkerhed af Farven bestem- 

 me Fiberretningen. Da altsaa kun Fibre, der ligge i 

 et vist Forbold til Turmalinpladernes Axer, vise sig 

 lysende, og de, der ligge i visse Forbold til den mel- 

 lemliggende Krystalplades opliske Axe, vi>e sig med 

 visse beatemte Farver, saa vil Man slrax ved et Oie- 

 kast kunne erkjende Fiberr* -tningen i en Membran, 

 selv da naar Fibrene liave en meget uregelmaessic Be- 

 liggenlied mod binanden. De anfSile Facta, der af 



