327 



nogle mindre varme Sommere folge paa hinanden, bsere Frugt- 

 tra?erne, isaerKjernefrugttrai'erne liden og ikke meget fuldkom- 

 men Frugt, som neppe kan have sin Grund i andet end Man- 

 gel afModenhed afVeddet og de deraf udviklede Frugtknopper. 



Jeg vil her ikke gaae ind i Anatomien af Frugttraeernes 

 rcldre Ved, for at vise Tilstedevserelsen af utallige afleirede 

 Bundter af Kar i Bast og Splintlagene, hvilke kun krseve visse 

 Betninger af Saftlobet igjennem Traeet i det Hele, i Forbin- 

 delse med umiddelbar Paavirkning af Sollyset og Dunstkredsen 

 for at udvikles til Knopper, men kun holde mig til det Fac- 

 tum, som enhver opmai'rksom Gartner saa ofte har Leilighed 

 til at see, nemlig, at naar et Trcec bliver staerkt nedkappet, 

 skyde en Msengde Sommerskud ud af det endog ofte meget 

 gamle Tnee, ja ofte af over fyrgetyve Aars gammelt Ved, naar 

 Sol og Luft kan komme til at virke derpaa. Denne naturlige 

 Tilboielighed af Trseet til at udvikle Knopper maa veilede til 

 en Beskjajring af Traeet, hvorved en frugtbar Greenmasse kan 

 tilveiebringes paa saadanne Traeearter, der ikke baere deres 

 Frugtknopper i Spidsen af Sommerskuddene, men som JFbler, 

 Pa?rer og sode Kirsebaer afsaette Bouquetter af Knopper, eller 

 sniaa Sporer med Knopper. 



Traeerne kunne da taenkes dannede enten Hade, eller kje- 

 delformede med en betydelig Aabning i Midten. I hvilketsomhelst 

 af disseTilfaelde bur Huvedgrenene, naar Traeet har naaet sin drag- 

 bare Alder (nemlig 12a 1() Aar efterat det er foraedlet), med deres 

 Spidser ikke staae hinanden naermere end een A left. Ved de 

 kjedelformige Trauekroner kan man i Alniindelighed ikke trogte 

 efter mere end to Kredse af Hovedgrene, hvilke alsa-ttes i 

 Tiaeets Ungdom. Naar disse to Kredse ere afsalte roaae Inert 

 Aar kun det o\erslsi(ldende kraflige Sonnnerskud afkortes i 

 Forhold til Grencncs Stvrke fra 8 til J'J", medens alle andre 



* 7 



Skud, naar de ikke ere ganske k<>rte. saakaldle Sporer. med 



Blomater knopper i Euden, nden Uodtagelsc bortskjacrea saalc- 



