184 



Uti Tyskland, Schyeitz och England hafva dessa 

 rorliga association er derfore blifvit omfattade med elt 

 stort och odeladt intresse. Detta intresse bar afven 

 borjat sprida sig till grannlanderne, och derafharupp- 

 statt forsoket att nationalisera dem uti Skandinavien, 

 liksom liktidigt afven uti Italien. 



Dessa Samfund erkanna inga andra gransor an 

 sprakets. Tyskland och Italien, styckade i flera sar- 

 skilcla Stater, hafva icke ett ogonblick ansett detta for 

 ett hinder for dessa vetenskapliga foreningar. Stater 

 och nationer aYo tva olika saker. Huru 5u Stater ne 

 fordelas, ombildas och forandras, sa komma alltid na- 

 tionerne att vara oforanderlige; och medlet for denna 

 deras oforanderlighet ar denna nationernas ande, sora 

 liksom menniskosjalen, lefver aiinu efter doden , spra- 

 ket, hvilkets utstrackning och upphorande bilda Natio- 

 nens gransor, under det haf, floder och berg eller ock 

 lineer, dragne i luften, skilja Staterne at. ]\Ien spra- 

 kets vehikel at* luften, och sa lange luften rorer sig fritt 

 ofver Oresund och Kolen, flyga ocksa de nordiska to- 

 nerna, det herrliga nordiska Spraket, fritt ofver haf- 

 vet och bergen och bibehalla det gemensamma lifvet. 



Den fragan bar redan blifvit uppkastad, huruvida 

 sadane Foreningar kunna hafva samrna framgang i 

 Norden, som de haft i Tyskland, England och Schveitz. 

 Man kan gifva denna fraga en allmannare form, da 

 man fragar, huruvida dessa Foreningars inflytande pa 

 vetenskaperne och bildningen star i bestamdt forhal- 

 lande till territorial-omradets vidstraYkthet; eller huru- 

 vida det aV fordclaktigare for detta inflytande, att na- 



