132 



Sted og en anden indvendig i Munden under Tungen, hvorpaa 

 Louts har meddeelt os et Exempel. Har Sygdommen sit Saede 

 i parotis, hvilket lader til at vaere meget sjeldent, saa forefin- 

 der man ei alene en Svulst paa dens udvendige Overflade, 

 men den kan ogsaa danne en Svulst indad i Sveelget, saaledes 

 som fandt Sted i det meget sjeldne Tilfselde, Dr. W. Krimer 

 i Aachen har beskrevet i Graefes og Walthers Journal der Chi- 

 furgie und Augenheilkunde, Bd. 10 p. 600. Den udvendige 

 Svulst er her ikke altid blod og fluctuerende, men kan endog 

 vaere haard, hvilket afhsenger af den storre eller mindre Dybde, 

 hvori Spytansamlingen befinder sig. Den er kun blod og fluc- 

 tuerende, naar den ligger naer ved Kjertlens udvendige Over- 

 flade. Rimeligt er det, at endeel af de spontane Spytfistler, 

 som man har seet opstaae efter foregaaende saakaldte Absces- 

 ser i denne Egn, undertiden har havt denne Oprindelse. 



Af hvad her er meddeelt sees, at den samme primsere 

 Aberration rimeligviis ligger til Grund for en Msengde Svulster 

 af den angivne Beskatfenhed , Svulster, som Forfatterne hidtil 

 have intet mindre end naermet til hinanden, om hvis Natur og 

 Srede man tvertimod har na?ret de meest afvigende Anskuelser. 

 Imidlertid er Identiteten af Sygdomsprincipet ved disse for- 

 skjellige Sygdomsformer ei alene af Vigtighed med Hensyn til 

 vore Theorier og Systemer, den kaster ogsaa et msegtigt Lys 

 over deres Behandling og er derfor vigtig i praktisk Henseende. 

 Men, dersom man vil indromme mig dette Resultat af de her * 

 meddeelte BemaBrkninger , saa vil man ei heller naegte,* at vi 

 aldeles mangle en Benaevnelse, som i sig kunde forene Grund- 

 begrebet af disse forskjellige AfTectioner. Af Hensyn hertil 

 og til den Vigtighed, som Gjenstandenes passende Nomenclatur 

 har i enhver Videnskab, foreslaaer jeg at kalde slige Svulster 

 Sialomer, af ataXov, Spyt, i Analogie med Benaevnelserne Stea- 

 tomer, Lipomer o. fl. a. (af j-ceap, Taelle og Xittoc, Fedt), hvil- 

 ken Bena;vnelse synes saameget mere passende, som de gamle 



