43 

 Bit. Lit. C. (Sc pag. if.) 



Etats-raad Oerstfd foreviste og forklarede et nyt 

 Rechlab til ForsSg over Haairorsvirkrringerne. Dm 

 hidlil brugte Fremgangsmaade finder kun Anvcndelse 

 i visse Tilfielde, og kan blandt andct ikke vise disse 

 Yiikningeri uigjennemsigtige Legemer. H:r O's Frem- 

 gangsmaade bestaaer vaesentligt deri, at han isfc del for et 

 langt Haarror bruger en gjennemboret Plade, som laeg- 

 ges over et R5r af saa stor Vidde, at det ikke kan ben- 

 regnes til Haarrorene. Hullet i Pladen kan betragtes 

 som et y deist kort Haarror. Da den Hoide, bvortil 

 et Haanor baever en Vsedske, bliver den samme, en- 

 ten R5ret for neden er vidt eller snaevert, saa lod det 

 sig let forudsee, at et vidt Ror, som oven var daek- 

 ket mod en gjennemboret Plade, maatte baeve en Vaed- 

 ske til samme Hoide, som et Haarror af samme Tver- 

 suit som Borningen. Redskabet bestaaer af tre sam- 

 qvembavende Glasror. Det ene, som tillige er det kor- 

 teste , bar oven en Jernring , der noie er afsleben , saa 

 at den gjennemborede Plade, som ogsaa er tilsleben, 

 kan passe derpaa. Dette R6r kan, til Forskjel fra de 

 andre, kaldes dtt cloelkecle. Det andet, som kan kal- 

 des Maalerdret, tjener til at see bvor boi den Va*d- 

 skes5ile er, mod bvilken Haarrorsvirkningcn bolder 

 Modvacgt. Det tredie, som kunde kaldes Stempelro- 

 ret , bar sin Bund dybereliggende end de to andre, og 

 kan modtage en Glasstang, som ved at baeves eller 

 saenkes forander Vaedskens Hoide i alle de tre sam- 

 qvembavende R5r. MaalerSret bar naturligvis en Maa- 

 leslok. Det diekkede Ror bar ogsaa sin, deels for at 

 bestemmc bvor boit Pladens 5verste Flade ligger, deels 



