38 



svenske, danske og norske Videnskabsmaend, hvem 



feelleds eller beslsegtede Studier naturligst forte sam- 



men, vistnok vaere det kraftigste Middel. Det har i 



lang Tid vasret et i mundtlige Samtaler ofte yttret On- 



ske saavel i Danmark, Sverige sora i Norge, at peri- 



odiske Sammenkomster , hvori disse Landes Videnskabs- 



msend kunde gjore hinandens Bekjendtskab, raeddele 



hinanden deres Anskuelser, Tvivl og Erfariuger, inaat- 



te korame til at finde Sted. — Fia de forskjelligste 



Dele af Tyskland, hvor dog saamange splittede poli- 



tiske og andre Interesser kuude laegge Hindriuger i- 



veien, have allerede i flere Aar Laeger og Naturfor- 



fikere, benyttende Fordelen af det failles Sprog, aarlig 



sti ommet samraen til videnskabelige Forhandlinger (li- 



geledes Landoeconomer, ligeledes Skoleinsend). I 1836 



vare i Bristol 120Q Larger og Naturforskere samlede i 



lignende 6iemed. Det bor ikke lades upaaagtet, at 



blandt de Folger, man hidtil liar troet at spore af saa- 



danne Sammenkomster, regnes foruden den livligere 



Ideevexling etc. ogsaa en humanere Tone i litterahe 



Bedommelser, samt en alunndeligere Velvillie og Re- 



debonhed til at komrae hinanden imdde og nnderstotte 



binanden, hvor det gjaelder videnskabelige UndersSgel- 



ser. For at give Stodet til en saa gavnlig Indretning 



hos os, have Undertegnede, der alle befatte sig n)ed 



en eller an den af Naturvidenskabens Dele i hele dens 



Udstraekning, forenet sig ora at holde et pra3liminairt 



Mode i Gothenborg den 16 Juli 1839, for der at kom- 



me overeens om aarlige Sammenkomster i anf6rte 



Oiemed. 



(Ang. under skr if terne se p. t.) 



