104 



liar Middelvarmen i Christiania i 1838 va?ret 4~3° 5 8, 

 medens den almindelige Middelvarme antages liig-}-6 ,2; 

 med andre Orel Christiania har i det Aar omtrent liavt 

 Trondhiems Klima. Ogsaa i Paris har Middelvarmen 

 vaeret betydeligt under den almindelige, skiondt dog 

 ikke afveget derfra i den Grad som i Kiobenhavn og 

 Chi istiania. — Regnforholdene i 1838 frembyde intel sa?r- 

 deles usasdvanligt, men bvad Vindforholdene angaaer, 

 have de ostlige Vinde vasvet ended hyppigere end ef- 

 ter Middelforholdene, isaer gieldcr dette om Yinteren, 

 i hvilken de 3 ostlige Vinde have vaeret dobbelt saa 

 hyppige som de 3 vesllige, medens efter Middelforhol- 

 dene disse om Yinteren forholde sig til bine som 13: 10. 



Aarct 1838 udmaerker sig saaledes som et over- 

 ordentligt koldt Aar. De tre foregaaende Aar 1835, 

 1836, 1837 ere ligeledes kolde og af dkse 4 Aar er 

 det efterfolgende stedse koldere end det foregaaende. 

 Der kunde saaledes vel opslaae nogen Frygt for en 

 klimalisk Forandring til det Vaerre, ister inden na?r- 

 vaarende Aars fordeelagtigere Temperatnrfoi hold hav- 

 de begyndl at ytlre sig. At slige Forandi inger i Var*- 

 meforholdeiie imidlertid kun ere temporaire og at den 

 Nedsastfelse, som nogle kolde Aar bevirke, alter op- 

 veies af varme Aar, sogles godlgiort deels ved en bil- 

 ledlig Fremstilling af 67 Aars Middelvarme i Kioben- 

 havn, deels ved en Sammenligning af aeldre og yngre 

 Aarraekker fra Kiobenhavn, Lund, Stokholra, Lon- 

 don', Milano og Camajore. 



Selv i Henseende lil Perioder, der gaae forud for 

 Thermometrels Brug, lader det sig godtgidre, at Var- 



