105 



meforholdene ikke have licit H'ogeii vatfseiitlig eller ved- 

 varende Forandring. Varmen liar saa stbr en Indflv- 

 delse paa Planlerne, at en mserkelig Forskisel i sam- 

 me nodvendigviiij maae medf6re en kienddig Fofskiaal 

 i Planteverdenen , der saaledes kan betragles som et na- 

 turlict Thei mojueter. Klimatets Uforandei IiVhed i i\en 

 historiske Tid godtgiores bedst ved at. kegge Maerke lil, 

 at visse Planter nu have samrae Graendser som for to 

 til tee Tnsinde Aa'r siden. Efter Biblen og Oldtidcns 

 ovrige Skrifter er det afgioit, at der J det sydlige Pa- 

 laestina for et par Tusinde Aar siden fan dies Skove af 

 Palmetiaeer og tillige en udstrakt Viinavl. Men nu 

 traeffer det sig saa, at Viinavlen i disse Egne nelop 

 der bar sin Sydgrsendse og at tillige Daddelpnlmeu 

 laenger mod Nord ikke baerer modne Frugter. Hav- 

 de derfor Klimatel i hiin Periode vaeref koldere, saa 

 vilde der ikke have vaeret Palmeskov, og bavde det 

 vaeret varmere, vilde ingen udstrakt Viinavl have fnn- 

 det Sted. Et andet Beviis for Klimatets Uforanderlig- 

 bed afgiver Olielraeet. Strabo beretter, at naar man 

 i Gallien fra Middelhavet reiser Nordefter, saa traeffer 

 man Olietraeet ikke nordligere end Cevennerne, men 

 efter DECANDOLLES Kort er Nordgraendsen for Olie- 

 avlen nu netop dew Havde Klimatel i hiin aeldre Pe- 

 riode vaeret koldere, vilde Nordgraendsen have ligget 

 sydligere, og hvis Klimatet derimod havde vaeret var- 

 mere, vilde Olieavlen vaere gaaet laengere mod Nord. 

 Ved at sammenligne Beretningernc fra Oldtiden om 

 de forskia?llii»e L.andes saere.<me Vaexter med Nnli- 

 dens Florer, finder man ogsaa, i det IJele taget, 

 en mserkelig Ovcreensslemmelse i Henseende til de 

 characteristiske Vavxter. Paa Giaekcnlands og Itali- 



