123 



e, a utmSrka elasticiteterna af den deri varande torra 



luften af angan, 



e -f- a = H; 



slutligen 6ppnar man E och observerar, sedan saltsy- 



rade kalken uppsupit angan ocli qvicksilfver-nivaerna 



i B och N blifvit installda i samma plan, volumen 



v f iraellan CC och qvicksilfver-nivaerna; elasticiteten af 



torra luften sa val i G som i A och B ar da H — p, 



fSljaktligen innehaller G lika sa mycket luft som for- 



ut, och den torra luft, som forut intog volumen v och 



hade elasticiteten e, intager nu volumen v r och har e- 



lasticiteten H — pi enligt Mariottska lagen £r derfore 



och da detta varde ius&ttes i foregaende equation, blir 



a-H- V -(H-p). 



Forenar man ett glasror, som genom fonstret eller 

 nagon annan oppning gar ut i atmosferen, med D y sa 

 kan man med apparaten inuti elt rum bestamma vatten- 

 halten uti atmosferen och bor da, om t f ar temperaturen 

 i luften och t i rummet, sasom bekaut ar, multiplice- 



ra det funna vaYdet pa d med , , ' ■ ■; for att erhal- 



x l-|-0,00<JG5r 



la angans tSthet i atmosferen. 



Den h5r beskrifna apparat har jag 5nnu icke va- 

 rit i tillfalle fSrskaffa mig och liar derfore begagnat en 

 annan tillstallning, hvarvid r6ret B var borta och kra- 

 narne D, E s F ersattes med fina bojda glasror, som 

 nedanifran communicerade med cylindrcn A, De 

 med denna obcqv5raare tillsta'lhiing anstSllda f6rsok 

 hafva likv^l, till sa stor noggranhet som mojligen kun- 

 nat v5ntas, beki aflat riktigheten af foregaende theori. 



